-Tak, hezký den, dámy a pánové, prosím, zkuste zaujmout místa, abychom mohli zahájit zasedání
dnešního zastupitelstva.
Tak, vážené dámy, vážení pánové, já vás vítám na dnešním zasedání a zahajuji tímto 10. zasedání
zastupitelstva Jihočeského kraje, které bylo řádně svolané, zveřejněné v souladu s § 40 a 42
zákona 129/2000 Sb. o krajích, a všechny vás vítám tady v našem kruhovém sále Krajského úřadu.
Současně vítám studenty druhého ročníku Střední školy a jazykové školy s právem státní jazykové zkoušky
z Volyně, odbor veřejnosprávní činnost, kteří se přišli podívat, jak vypadá zasedání zastupitelstva.
Tak předpokládám, že to pro vás bude zajímavý pohled a inspirativní. Tak, podle registrace
v hlasovacím zařízení by tu mělo být v téhle chvíli 51 zastupitelů, jsme nadpoloviční většinou přítomni a jsme
usnášeníschopní a jsme schopni právoplatně jednat. Za neúčast na dnešním zasedání se omluvili
paní zastupitelka Ruiderová, pan zastupitel a poslanec Roman Kubíček, pan Jindřich Soukal a pan Michal Kozár.
Ostatní omluvy nemám, mám tady deklarované nějaké dřívější odchody, ale jak jsem slíbil,
budu se snažit, abychom zastupitelstvo zvládli co nejdříve. Dále sděluji přítomným,
že na webových stránkách kraje probíhá online vysílání z tohoto zasedání,
záznam z dnešního zasedání bude následně zveřejněn po případné anonymizaci osobních údajů na internetových
stránkách kraje. Pro případné vystupující zase z řad veřejnosti je třeba říct,
že vystupující má potom právo podat námitku proti zveřejnění toho záznamu ve smyslu zákona
o zpracování osobních údajů. Ta námitka je zaznamenaná do zápisu a v případě uznání té námitky
je před zveřejněním záznamu ta daná část záznamu upravená. Dámy a pánové,
podle článku 5 odstavce 4 jednacího řádu vám v úvodu předkládám návrh na volbu dvou ověřovatelů
toho dnešního zasedání nebo zápisu z něj, a byla by to paní zastupitelka Magdaléna Opolcerová
a pan zastupitel Vojtěch Filip.
Pokud mohu mít souhlas od obou, tak bych nechal hlasovat, kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak, já děkuju, 48 pro, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Podle zákona o krajích je totiž nutno pořídit zápis
a včetně všech podpisů a nejpozději do 15 kalendářních dnů. Eh, je tedy 48 pro,
takže požádám potom pana kolegu Vojtěcha a paní kolegyni Opolcerovou, aby se domluvili,
kdy potom zápis podepíší. Nyní vám předkládám návrh na složení návrhové a volební komise,
jejímž úkolem je sledovat průběh zasedání, přijímat písemné návrhy na změny usnesení nebo v případě
voleb řídit volby. Složení návrhové a volební komise je z klubu Nezařazení a ODS Pavel Novák,
za klub ANO Honza Kubík a za STAČILO paní Kateřina Jirousová.
Pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak, je to 49 pro, proti nikdo a jeden se zdržel. Návrhová a volební komise, prosím, byla zvolena,
tak já požádám členy, aby se odebrali do předsálí a přišli nám oznámit, kdo bude předseda.
V souladu s článkem 5 jednacího řádu konstatuji, že zápis z toho minulého zasedání byl ověřen,
to zasedání proběhlo 18. prosince, ověřovateli byli pan David Štojdl a pan Jiří Iral.
Děkuji za podpisy, nebyly k němu vzneseny žádné námitky a samozřejmě zápis je k dispozici u pracovnic
kanceláře hejtmana. Pořízením zápisu z dnešního zastupitelstva pověřuji Radku Mrázkovou z organizačního
oddělení kanceláře hejtmana. Teď poprosíme kolegy, kdo vyhrál předsedu.
Vyhrál předsedu Pavel Novák, takže gratulujeme a prosím všechny návrhy na doplnění a další věci směřovat k němu.
Dámy a pánové, návrh programu dnešního zasedání je obsažen v pozvánce, kterou jste obdrželi,
a byl Radou kraje schválen 5. 2. A sděluji vám, že k zařazení do programu zasedání máte na svých stolech
připravený jeden mnou předložený návrh, který vyplynul vlastně z jednání,
které jsme vedli s organizací Člověk v tísni. A jak jsem prezentoval kolegům na setkání s opozicí,
tak si dovolíme ho z časových důvodů předložit na stůl. Je to poskytnutí finančního daru organizace Člověk
v tísni pro humanitární pomoc občanům státu Ukrajina spojen s energetickou krizí během zimy 2026. Navrhuji
ho vložit do programu jako bod 4a a nechat o něm hlasovat. A z Radou kraje schváleného
návrhu programu máte ještě na svých stolech bod číslo 4, což je informace o jednání Rady asociace krajů.
Návrh bodu číslo 24, což je rozdělení prostředků v rámci dotačního řízení pro poskytovatele sociálních služeb,
což souvisí s rozpočtovým provizoriem, tak, aby naše sociální služby mohly pracovat,
a informace o rozpočtových opatřeních v závěru roku 2025. Všechny tyto body byly avizovány v programu a leží
na stole, to znamená, nově zařazujeme do programu pouze bod 4a, tak, jak jsem ho avizoval.
Prosím, hlasujme, jestli ho můžeme zařadit. Jo, pan kolega Borovka se hlásí.
Já -slyšet? nevidím. Je mi slyšet? Vážený pane hejtmane, kolegyně, kolegové, dobré dopoledne.
Děkuji za udělení slova. Já jsem měl připraven vlastní návrh na úpravu programu, nicméně mi dovolte,
abych na tomto místě se k tomu tématu ještě v krátkosti vyjádřil.
Jde o téma, které přesahuje hranice našeho kraje, naší země i celé Evropy k pokračující
agresi Ruské federace vůči nezávislé Ukrajině.
Myslím si, že jako představitelé Jihočeského kraje si nemůžeme dovolit zůstat stranou.
Nejde jen o politickou deklaraci, jde o postoj, který vychází z hodnot, na nichž stojí naše demokracie,
z úcty ke svobodě, právu národu na sebeurčení a podporu proti bezpráví.
Agresie vůči Ukrajině není pouze konfliktem mezi dvěma státy, je to útok na samostatné principy
mezinárodního práva a mírové soužití a lidskou důstojnost.
Myslím si, že si můžeme, musíme všichni zároveň uvědomit, že i u nás v Jihočeském kraji lidé cítí nejistotu.
Mají strach z války, z budoucnosti a jsou pod stále silnějším tlakem dezinformací.
Ty zneužívají jejich obavy. V takové situaci je důležité, abychom, aby veřejní představitelé zůstávali klidní,
srozumitelní a hlavně pevní v základních hodnotách. Jako krajští zastupitelé máme navíc tu výhodu a zároveň
odpovědnost a z mého pohledu i povinnost, že jsme blíž obyčejným lidem a můžeme jim být oporou,
můžeme jim ukazovat směr, můžeme posilovat důvěru, že v Evropě stále existuje solidarita.
Jihočeský kraj již v minulosti projevil solidaritu a účast, ať už materiální pomocí,
podporou uprchlíků nebo kulturní a vzdělávací spoluprací. V tom bychom měli dále pokračovat.
Měli bychom také hledat nové cesty, jak Ukrajině i jejím obyvatelům pomoci,
například prostřednictvím partnerství s ukrajinskými regiony, podpory ukrajinských studentů nebo
spolupráci v oblasti obnovy a rekonstrukce válkou zničených oblastí.
Myslím si, že je důležité dát jasně najevo, že Jihočeský kraj stojí na straně obětí, nikoliv agresorů,
že rozumíme, jak křehká je svoboda a že jsme připraveni ji chránit nejen slovy, ale i činy.
Vzhledem k tomu, že byl připraven materiál na stůl, tak své usnesení nebudu předkládat a děkuji
Radě Jihočeského kraje za tento materiál. Děkuji.
-Tak, já děkuju za komentář a pojďme tedy přejít k hlasování.
První budeme hlasovat o zařazení tohoto bodu do programu.
Pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak, je to 46 pro, jeden proti a zdrželi se tři. Já za to děkuji a teď tedy pojďme hlasovat o
programu nově jako celku už s tímto bodem, který budeme projednávat.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak, dámy a pánové, děkuji, 50 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel a pojďme tedy přejít k projednávaným bodům.
Ještě na úvod chci poděkovat opět zástupcům opozičních klubů, jak předsedkyni klubu STAČILO, tak kolegům z ANO,
Petrovi Kalinovi a panu Jiřímu Svobodovi. My jsme se opět sešli na předjednání všech těch bodů.
Myslím si, že to projednání zase bylo velmi korektní a strašně nám to potom jako zrychluje,
zefektivňuje tu práci. Chci znovu tady na úvod zastupitelstva deklarovat,
že si téhle komunikaci vážím a věřím, že nám bude i tento nebo toto zastupitelstvo ku prospěchu,
abychom se soustředili na věci, které jsou pro Jihočechy důležité. Tak, pojďme začít.
Bod číslo 2 je zpráva o činnosti Rady Jihočeského kraje za období 5. prosince až 5. února a rovnou k ní asi
otevírám diskuzi. Pokud se do ní nikdo nehlásí, tak pojďme připravit hlasování a hlasujme,
kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování můžeme ukončit.
Je to 46 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Bod číslo 3 je zpráva o plnění usnesení zastupitelstva Jihočeského kraje.
Debata k němu otevřená. Ze zastupitelů se nikdo nehlásí, ale mám tady návrh na příspěvek občana a je to pan Václav
Málek z Písku a chce vystoupení k bodu číslo 3, zpráva o plnění usnesení zastupitelstva.
Tak prosím, pane Málku, už s tím máte zkušenost, je to vaše na pět minut.
-Dobrý den. Připomínka občana k bodu 23, část druhá, zpráva o plnění usnesení. Vážený pane hejtmane,
vážené zastupitelky, vážení zastupitelé, jmenuji se Václav Málek a jsem občan Jihočeského kraje.
Jsem přesvědčen, že většina z vás mě už zná a víte, že mám zájem na dlouhodobém rozvoji Jihočeského kraje
a že prosazuju stanovisko, že pozemní dopravní komunikace jsou významným prvkem,
který k tomuto rozvoji a prosperitě přispívá. K této záležitosti jsem zde vystupoval a podal podnět
28. 11. 2024 a pak 10. dubna 2025, kdy byl můj podnět v bodě 17 programu projednán.
K němu bylo Radou Jihočeského kraje navržené usnesení, k jehož části třetí jsem měl připomínky,
které nebyly akceptované.
Tak bylo usnesení číslo 87/25/ZK-5 vámi schválené v původně úřadem předložené verzi.
Toto vaše usnesení ve svém bodu 3 ukládá kraji, cituji: "Krajskému úřadu Jihočeského kraje sledovat a vyhodnocovat
střednědobé a dlouhodobé národní strategie v oblasti investic na silniční a dálniční síti
a prosazovat přestavbu silnice 1/20 na dálnici v celém úseku Písek - České Budějovice s termínem plnění
průběžně." K tomuto chci jenom doplnit, že jsem zde neusiloval o přestavbu silnice 1/20 na dálnici,
ale na komunikaci 2+2. Od té doby jsem nezaznamenal, že by se zde o této záležitosti jednalo.
Až nyní ve zprávě o splnění usnesení
k bodu 3 dnešního jednání zastupitelstva je v bodě 23 část druhá, na straně 14 stručně uvedeno,
že usnesení číslo 87/2025/ZK-5 ve své části třetí je plněno průběžně, termín další kontroly 12/26.
Nedivte se, že tato informace mě neuspokojuje.
Přece mi nechcete namluvit, že se za celou tu dlouhou dobu nic neudělalo,
že se promarnila. Vždyť mezitím ministerstvo dopravy vydalo za mě pro Jihočeský kraj ponižující dokument
"Rozvoj dálničních koridorů v České republice po roce 2050".
Proběhly volby do parlamentu, změnila se vláda.
A pokud to vnímám dobře, mění se i politika a priority v České republice a doufám,
že i v Jihočeském kraji. U nás na jihu vzniklo
politické hnutí Naše Česko, které má ve svém mottu podtext "Poprvé pořádně".
Má ambici působit celostátně. Většina z vás, krajských zastupitelů,
se stala aktivní součástí této nové nadějné formace a tím se hlásí k závazku dělat dobrou,
potřebnou, sbližující politiku, které je v naší rozdělené vlasti toliko potřeba,
a současně deklaruje dělat věci pořádně, tak jak je v ústředním mottu Našeho Česka uvedeno.
S tímto se já jako občan a volič naprosto plně ztotožňuji.
A udělat pořádně dopravní koridory považuji za nejvyšší prioritu pro dlouhodobý rozvoj jižních Čech.
Samozřejmě, že nejvíce mě zajímají záležitosti kolem přestavby 1/20 na komunikaci 2+2, ale stejně,
ne-li ještě víc, mě zajímá přístup Jihočeského kraje k dokumentu "Rozvoj dálničních koridorů v České
republice po roce 2050". Děkuji za pozornost.
-Já taky děkuju a děkuju za tu aktivitu, kterou my všichni u vás vnímáme dlouhodobě.
V některých těch pohledech se neshodujeme, ale děkuju za tu velmi korektní debatu.
I já s kolegy na odboru silničního hospodářství bych to asi udělal ideálně tak, že bychom vás pozvali,
sedli bychom si s paní doktorkou Tetourovou, abychom vás informovali o tom, jakým způsobem jednáme se
zástupci ministerstva dopravy. Musím říct, že změna vlády nepřinesla, pane Málku, jenom jako pozitivní agendu,
taky přinesla to, že se zruší výběrové řízení na železniční koridor Nemanice - Ševětín, prostě proto,
že minulá vláda nepřipravila té současné dostatečné finanční krytí na tu stavbu.
A po tom, co se ještě stalo na Správě železnic s tím nešťastným nálezem finančních prostředků u pana ředitele,
tak pan ministr poměrně asi racionálně říká: "No tak to přesoutěžme." Takže že by se vlastně
s výměnou vlády staly jenom pozitivní věci, pro nás to nelze říct, ale to tak je, to prostě politika
vždycky přináší. Já si velmi vážím toho, jak o tom spolu mluvíme. Já dlouhodobě říkám,
že pořádně taky znamená, že už nemá cenu se vracet k tomu, že by se nezahájila ta stavba,
protože ona už se bude jako v příštím roce na ní řada věcí dělat. A jestli ji teď zrušíme a začneme řešit
2+2, tak ta nová vláda jenom zatleská, zbaví se těch financí a dá je někam jako jinam a my budeme
tady ještě dlouho jezdit po 1+1. To je jako představa, že z toho uděláme rychle 2+2. Ale navrhuju,
poprosím, a paní kolegyně Tetourováá stojí za vámi, my si domluvíme nějakou schůzku společně,
ona u ní bude a budeme si o tom povídat. Jo, děkuju.
A pojďme tedy ještě příspěvek vlastně Tomáše Hajduška.
-Dobrý den, jenom v krátkosti. Já jsem téměř každodenním uživatelem té silnice
1/20 na cestě ze Strakonic do Českých Budějovic a mohu potvrdit, že v úseku Vodňany - Budějovice se
v podstatě nedá předjet dneska. A když je horší počasí nebo tam někde jede nějaký kamion nebo nějaký pomalejší
osobák, tak je to kolikrát o nervy, tak já se úplně těším na to, až tam bude aspoň v nějakých těch úsecích 2+1,
aby se to trochu zrychlilo. Ale nedovedu si představit, že bychom teď stáli o to, aby se to skrečovalo.
Ta brzká naděje na zlepšení by se zhatila a my jsme čekali, jestli někdy vůbec bude z toho 2+2.
Já tomu, já tomu jakoby té idee rozumím, že 2+2 je samozřejmě lepší, je to trvalá možnost
předjíždění než 2+1, ale nevěřím tomu, že by se to v blízké budoucnosti
událo. A opravdu nejenom já, určitě nejsem sám, se těším, až tam bude někdy aspoň 2+1.
-Tak já myslím, že to je debata, kterou jsme tu už mockrát odvedli,
tak ať ji zbytečně jako neopakujeme. Pan kolega Lavička.
-Já to opravdu zkrátím. Myslím si, že 2+1 je vyzkoušeno i ze zahraničí v úseku mezi Kremcem a Svetlem.
2+1 funguje velmi perfektně, nejsou tam žádné zácpy, dá se tam perfektně předjíždět.
To znamená, myslím si, že ta 2+1 je takové dobré řešení, které, které tady vznikne.
A myslím si, že pokud by, zaplaťpánbůh, vzniklo takovéto řešení i směrem na další krajská města,
ať už je to Plzeň nebo Vysočina, Jihlava od nás, tak si myslím, že by to byla velká pomoc.
-Já myslím, že dobrá zpráva je, že se nám podařilo udržet v rozpočtu a a
prosadit se s krajským ŘSD obchvat Sedlice, když se bavíme o tom směru na Plzeň.
A v Sedlici, kde nevěří prostě dodneška, že to tam bude, tak velmi pravděpodobně vyjedou už na jaře bagry.
Teď se dovybírá zhotovitel. Pokud tam nebude nějaké odvolání a problém ve výběrovém řízení,
tak to bude další z obchvatů, který se nám povede. Ale myslím, že jsme si k tomuhle řekli.
Pojďme tedy hlasovat. Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak 51 pro, nikdo proti, nezdržel se nikdo. Bod číslo 4 je informace o jednáních Rady asociace krajů.
Proběhlo osmé zasedání Rady asociace krajů v Kostelci nad Ohří. Víceméně témata,
která tam byla otevřena, budou navazovat na jednání s vládou, které by se mělo uskutečnit 16. března.
Pro nás nejdůležitější je téma, které zatím visí ve vzduchu, a myslím, že je tématem pro finanční výbor.
Možná bych poprosil pak, kdybychom k němu přijali nějaké usnesení na finančním výboru.
Je to návrh změny DPH, který by měl přinášet to, že by vlastně DPH se vztahovalo i na příspěvky,
které poskytujeme našim organizacím a třeba dopravcům, což by znamenalo pro kraje naprosto neúměrnou zátěž.
A myslím, že to není vůbec reálné, byť na generálním ředitelství někde takovouhle myšlenku jako vymýšlí.
A my se vlastně musíme připravit na jednání s vládou 16., kdy nová vláda by měla přijít se svými prioritami.
A v téhle chvíli, do té doby, nemá cenu se příliš zabývat našimi představami.
Ten postup by měl být takový, že by se vlastně asociace krajů na to jednání měla
připravit tak jako vždycky se všemi těmi klíčovými parametry: DPH, financování pedagogů atd.
A po 16. březnu na dalším zastupitelstvu bychom případně reagovali na nějaká stanoviska vlády,
která se tam dozvíme. Tolik asi v téhle chvíli ke zprávě z asociace.
Pojďme prosím asi hlasovat. Ono to není na žádnou debatu. Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
-Tak ano, tady 51 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Říkal mi Tomáš Hajdušek,
že správně zůstává mlčet, že jsme slíbili, že to bude probíhat dlouho, že by k tomu DPH mohl udělat
pěknou přednášku, ale že si ji necháme až až napotom, protože... A myslím,
že to je opravdu velký problém, kdyby s tím vláda přišla, to by nás jako jako kraje velmi ranilo. Tak bod 4a,
nově zařazený, poskytnutí finančního daru organizaci Člověk v tísni. My jsme chtěli reagovat na to,
co se v téhle chvíli na Ukrajině děje. Víte, že jsme se jako Jihočeský kraj nikdy nezapojovali
do nějakých financí spojených se zbraněmi. Vždycky jsme se snažili pomoct těm lidem,
což jsou vždycky největší chudáci, kteří odnáší ten proces té války.
Ta válka v téhle chvíli přináší teda po útocích Ruské federace na energetickou infrastrukturu extrémní zátěž
pro obyvatele ukrajinských měst, protože tam naprosto nefunguje svícení,
topení a ti lidé tam žijou jako v poměrně hrozných podmínkách. My jsme měli původně myšlenku,
že bychom nakoupili nějaké generátory a dokázali bychom je tam odvézt.
Má to dvě blbé úrovně, že se nedají v takovém množství, které bychom chtěli nakoupit a nakoupit rychle.
A druhé je, že zřejmě historicky při vývozu se tam asi vyvezlo i něco jiného,
takže je dneska velmi komplikované je tam dostat. A ta ukrajinská strana je na to jako velmi opatrná
s proclením atd. Takže já jsem to komunikoval se Šimonem Pánkem, s kterým jsme vždycky ladili všechny
ty naše pomoci, a i on mi potvrdil, že oni sami všechny ty věci kupují přímo v místě,
aby se vyhli tomu proclení. Takže jsme se dohodli, že to uděláme tak, že my poskytneme peníze jim
a vyspecifikujeme, na co by je měli použít. Po konzultaci s člověkem z tísně jsme je vyspecifikovali
na generátory, ale také věci jako horkovzdušné fukary, stany, spacáky, svítilny atd.,
které se dají používat vlastně v tom období té plynové krize. Je to z našeho
pohledu nejrychlejší model, jak ty peníze na tu Ukrajinu dostat a nasměrovat je tam.
Na druhou stranu, a to mi potvrdil Šimon Pánek, není to tak, že to, co tam není dneska, jakoby je zbytečné.
Ono je to o tom, že ta infrastruktura je natolik rozbitá, že i kdyby ta válka skončila zítra,
tak pro obnovu toho území, pro to, aby ty děti mohly chodit do školy, aby fungovaly instituce,
tak zajištění právě třeba těch generátorů a těchto věcí bude důležité. Přijde nám to smysluplná pomoc,
kterou v téhle chvíli můžeme poskytnout. A protože jsme ji jednali v nějakém časovém presu,
tak vám ji v téhle chvíli předkládáme tady na stůl. A děkuju za to. Informoval jsem o to kolegy opozičních
klubů, že ji tady můžeme probrat. Tak paní kolegyně Šťastná.
-Pane hejtmane, děkuji za slovo. Srdečně zdravím všechny kolegy,
s kterými jsem se nepozdravila osobně, i milé hosty. Já jsem moc ráda, že kraj předložil tento návrh
pomoci Ukrajině. Minulý týden jsem dělala rozhovor se starostou Koločavy Vasilem Chudincem. Ukazoval mi i fotky.
A přitom to je zakarpatská vesnice, kde válka není, tam jezdí se i třeba rekreovat osoby, vojáci a podobně.
Ale i tam denně jde elektřina maximálně 6 hodin. Děti se musí distančně vzdělávat.
Už několikátou zimu jsou z toho poškozené rodiny, protože nemůže se vytápět škola.
A opravdu tahle pomoc je velmi potřebná. Děkuji. -Tak děkuju. Pan kolega Filip.
-Vážené kolegyně, kolegové, já jsem přesvědčen, že
peníze nejsou dobrý prostředek. S tím původním záměrem nákupu elektrocentrál já nemám žádný problém a myslím si,
že je to vhodná humanitární pomoc pro Ukrajinu. Ale nezlobte se na mě, poté co zveřejnila
ta auditní skupina amerických ekonomů tu zprávu o korupci, tak finanční prostředky,
které se vloží do Ukrajiny, většinou nedojdou k tomu využití, k kterému jsou.
Věřím, že to může být komplikované, ale myslím si, že
jak naše celní orgány, tak
orgány Ukrajiny by byly schopny ty
elektrocentrály určitě vyclít a převést je na Ukrajinu. Pokud kolegyně Šťastná mluvila o Koločavě a o podkarpatské
Rusi, ta hranice je propustná. Myslím si, že nejen pro autobusy
a pro nákladní automobily. A já prostě, tak jak jsem původní záměr nijak nezpochybňoval,
tak předání finančního daru pro to hlasovat nemohu. Děkuju. A myslím, že ani nikdo z našeho klubu.
-Já to respektuju a nechci to nějak rozporovat, nechci tady vytvářet nějaký politický střed, pane doktore.
I já znovu říkám, my jsme se zabývali primárně tím, jestli bychom to tam uměli poslat. A jenom vám garantuju,
že by to tam nebylo do prosince letošního roku. To vám jako podepíšu. Není to první věc, co tam posíláme.
Posílali jsme tam léky, řadu zdravotnických záležitostí, posílali jsme tam ze SUSky zařízení.
Ty věci neskutečně dlouho trvají, než se tam dostanou. Jestli to má nějak pomoct, tak ano.
A právě proto neposíláme peníze na Ukrajinu. My neposíláme peníze Ukrajině jako takové, žádným státním
orgánům Ukrajiny.
My je posíláme organizaci Člověk v tísni, která má vlastně vedení v České republice a ona tam na místě operuje.
Nenapadá mě jako lepší a čistší model, jak to udělat. A respektuji, že váš klub prostě bude hlasovat jinak.
A myslím, že je to prostě přirozené předložit to hlasování a každý vyjádřit nějaký svůj názor.
Děkuju. Tak pojďme tedy hlasovat.
Připravme hlasování. Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak 45 pro, proti 4, jeden se zdržel. Já děkuju za podporu a za možnost probrání
tohoto materiálu takhle v trochu zrychlené podobě. Děkuju. Bod číslo 5 je změna stanov Evropského
regionu Dunaj-Vltava. Je to vlastně, je to o uspořádání evropských regionů,
jehož součástí byl Jihočeský kraj s ostatními kraji ze sousedních tří zemí, Rakouska a Německa.
Ten projekt bych řekl, že trošku už jako ztrácí na své atraktivitě. A ty členské kraje se domluvily
na tom, že už nebudou platit centrálu společnou a společnou kancelář v Bruselu.
Víte, že my jsme vždycky na to posílali peníze z našeho rozpočtu, už to poslední dobou nic moc nepřinášelo.
My v téhle chvíli spíše tendujeme k tomu využít spolupráci Horního Rakouska a Dolního Bavorska.
Na základě toho já jednám s hejtmany a řekněme vedením těch krajů, protože to Dolní Bavorsko to má na trochu
jiné úrovni, než to máme my. Velmi děkuji Honzovi Zahradníkovi,
který se zúčastní řady těchto jednání. A myslím, že se nám tam rýsuje dobrý směr jednání těchto
tří zemí, který by mohl v tom budoucím programovacím období být jako výrazným nástrojem pro to,
jak sem dostat rozumné prostředky, protože Evropa už bude definovat oblasti,
na které chce dávat. Proto se bavíme o spolupráci našich
univerzit a dalších organizací. A tady hlasujeme jenom o změně stanov v tom smyslu,
že už nebudeme mít společnou kancelář v Bruselu a nebudou na ni všichni platit. Myslím, že jsme se
na tom i s opozicí poměrně v klidu shodli na jednání úterý večer. Tak pan kolega Filip.
-Děkuji ještě jednou za posun. Tak jak je to v Trojměstí, to znamená Linec, Budějovice a Passow,
tak i tohle ten posun je ve prospěch fungování organizace, nikoliv úředníků.
-Tak děkuju. A pojďme prosím přejít k hlasování. Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. 51 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Bod číslo 6 je návrh opětovné volby
přísedící u Krajského soudu. Na návrh paní předsedkyně Krajského soudu tady bychom měli volit Alenu Novákovou,
která už má zkušenosti jako přísedící a paní předsedkyně nás požádala o její opětovné zvolení.
Poslali jsme jednotlivým klubům, nikde jsme nezaznamenali žádný problém, takže teď požádám o hlasování v tomto bodě.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. 51 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Bod číslo 7 je zvýšení základního
kapitálu obchodní společnosti Nemocnice Dačice.
Je to věc, která vychází ze schváleného rozpočtu.
Když jsme schvalovali rozpočet, tak my jsme v kapitole 9 odboru zdravotnictví měli finanční prostředky,
které zasíláme do našich nemocnic jako pomoc s investicemi, zvláště u Dačic,
které nejsou schopny investovat ze svého vlastního hospodaření. A tady to bylo na výměnu střešní
krytiny na stravovacím provoze a rekonstrukce budovy polikliniky. Je to vlastně 7 milionů korun,
200 000 k tomu, které vlastně dáváme zvýšením základního kapitálu, standardní materiál,
který vychází, jak říkám, už ze schváleného rozpočtu. Pojďme prosím asi hlasovat.
Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. Je to 51 pro, proti, nikdo nezdržel se nikdo.
Dotační program zdravotní péče v Jihočeském kraji je bod číslo 8 a je to schválení žadatelů.
Jsou to dvě lékařky oftalmoložky, které budou zahajovat svoji praxi v Českých Budějovicích,
což je velmi dobrá zpráva. Ony tedy odchází z Nemocnice České Budějovice,
takže tam nám to zase trošku bude chybět, ale dostávají se nám do terénu, protože tady opravdu
s dětskými oftalmology a obecně oftalmology, zejména na Českobudějovicku, je extrémní problém.
Takže jsem rád, že se nám to podařilo. A potom je to pro pana doktora Suchomela na chirurgii
v Nemocnici v Českém Krumlově, protože to je oblast, kterou my tam potřebujeme
stabilizovat. Takže tyhle tři schválené žádosti o čerpání toho dotačního titulu. Takže další tři lékaři.
Pojďme asi prosím hlasovat. Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. Je to 51 pro, proti, nikdo nezdržel se nikdo. Tady máme další bod číslo 9,
je dotační program. A tady je to vlastně ukončení té podpory, protože dva lékaři nedokončili celý ten proces
toho, že by tady setrvávaly pět let, takže už se ta částka vlastně musí v jeden moment zastavit.
Týká se to paní doktorky Kateřiny Vrzalové, která byla v nemocnici v Dačicích.
Ona bude zůstávat na jihu Čech, ale bude přecházet na záchrannou službu,
takže už vlastně poruší ty podmínky toho, se kterou tu dotaci měla dostávat. A druhým je pan primář
Študent, který vedl vlastně gynekologicko-porodnické oddělení v Prachatické nemocnici,
který taky ukončil tu svoji činnost. A poměrově už mu vlastně nebudeme vyplácet
zbytek té dotace. Myslím, že tady je dobré a korektní podat informaci k tomu,
jak pokračujeme ve vývoji na gynekologii a porodnici v Prachaticích. My jsme ukončili provoz té porodnice.
A myslím, že když jsme všichni zaznamenali ty zprávy toho, co se dělo v Litoměřicích, tak si myslím,
že to bylo odborně jako velmi racionální. Když se dneska podíváme na porodnost v České republice,
která klesla v loňském roce na úplně nejnižší úroveň, tak si myslím, že to je proces,
který budou muset procházet prostě většina krajů a většina nemocnic. A je třeba, abychom opravdu na jihu
Čech zachovali co nejlepší péči o maminky a jejich jejich děti. A nejlepší péče neznamená,
že je 5 km ode mě, ale nejlepší péče znamená, že je tam o mě co nejlépe postaráno.
Na to navázala ještě vlastně věc, kterou pan primář původně neavizoval, že se potom rozhodl jako odejít.
My jsme v té chvíli museli pokrýt gynekologii. A naštěstí jsme na to byli připraveni lékaři z budějovické
nemocnice, kteří dojíždí denně do nemocnice v Českých Budějovicích, teda v Prachaticích.
Každý den tam vyjíždí tým, jsou připraveni tam operovat, operovat tam lehčí výkony, které vyžadují tzv.
jednodenní hospitalizaci. A složitější výkony se přeobjednávají do Českých Budějovic, což je věc,
která už historicky probíhala. Odborně je podle mého správná,
protože nemá smysl dělat nějaké složitější věci někde na okrese. Vždycky je to lepší,
když je to zajištěné na vyšší úrovni pracoviště, kde mají větší zkušenosti a lepší zázemí za sebou.
A pokrýváme to přesně tak, jak jsme slíbili. Myslím, že to je věc, kterou budeme do budoucna řešit.
Je to čím dál tím větší provazba mezi menšími nemocnicemi, což je Krumlov a Prachatice,
s lidským zázemím Českobudějovické nemocnice. A jsme na to připraveni ve všech těch oborech,
kterých se to v téhle chvíli týká. Ale tady teď hlasujeme o vlastně zkrácení těch dotačních
titulů pro tyhle dva lékaře. Tak pan kolega Bauer.
-Hezký den. Logicky jenom, když už tady byla zmíněna Nemocnice Prachatice, logicky, když se něco ruší,
ať už z jakýchkoliv důvodů, tak to přináší prostě dotazy nebo nějaké negativní konotace. Tak jsem chtěl i poprosit,
já jsem v těsném kontaktu s ředitelem Prachatické nemocnice, protože už na tom minulém jednání
zastupitelstva jsem avizoval, že se zastupitelé ptají prostřednictvím veřejnosti,
co se v té nemocnici děje po té porodnici, to znamená to dětské oddělení a ta gynekologie.
Tak jenom jsem chtěl informovat, možná i požádat, aby opravdu ta informovanost ze strany nemocnic
a ze strany vedení Jihočeského kraje vůči občanům, kteří se na to velmi často ptají,
aby se na to nezapomínalo. A i v tomto duchu jsem v kontaktu s panem ředitelem.
Měl by přijít na jednání zastupitelstva pravděpodobně přes příštího.
-Já myslím, že tu informovanost děláme maximálně. Já jsem popisoval přesně, jak to bude fungovat
v jednom z briefingů. Myslím, že ty reakce těch lidí na to byly racionální. A samozřejmě chápu,
že je to emotivní záležitost, která k tomu vždycky patří. Postupujeme opravdu tak,
abychom zachovali úplně maximální péči a respektovali, že se ta péče samozřejmě přirozeně trochu mění.
Celé, co děláme, že vždycky budeme zajišťovat ten provoz tak, aby byl odborně na co nejvyšší úrovni.
Jsme připraveni i v oblasti toho dětského s primářem dětského oddělení v Českých Budějovicích na modelu,
který by tam měl být funkční, tak, abychom prostě zajistili co nejkvalitnější péči ve všech oblastech
Jihočeského kraje. A informovat o tom určitě, pane starosto, budeme. To je jako jasná věc.
Tak pojďme tedy hlasovat. Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. Je to 49 pro, proti, nikdo nezdržel se nikdo.
Teď máme bod číslo 10. Já si tady dovolím trošku delší povídání. Je to vlastně vypořádání námitek,
které se týkají změny dvanácté aktualizace zásad územního rozvoje Jihočeského kraje.
Možná si dovolím, kdybychom mohli prezentaci pustit pana architekta Hornáta. My jsme jako Jihočeský
kraj spustili vlastně změnu aktualizace zásad
územního rozvoje Jihočeského kraje v oblasti odkaliště v Mydlovarech, které se jeví jako velmi vhodnou lokalitou
pro umístění nějakého obnovitelného zdroje. Ze strany státu v téhle chvíli je velký tlak,
nebo řekněme v dobrém slova smyslu, nějaké
hledání možnosti, kde umístit obnovitelné zdroje tak, aby nebyly na orné půdě, aby byly na půdě,
která nemá nějaký typ ochrany, a aby taky byly blízko vyvedení toho zdroje.
Protože když máte ten zdroj někde daleko a neumíte ho vyvést do té přenosové sítě, tak to nedává smysl.
Ten úvodní záměr vypadal takhle. Ten se začal projednávat i po nějaké diskuzi vlastně
s ČEZem, který chtěl nebo realizovat nějaký záměr na těch odkalištích. Tady je velikost toho původního záměru.
My jsme potom začali vlastně jednat se všemi obcemi, se všemi hráči, kteří jsou vevnitř.
A ten záměr se postupně zmenšoval. Já myslím, že to může teď ukázat vlastně pan architekt Hornát.
Tam ubyla poměrně významně jedna velká plocha, což celý ten záměr hrozně zmenšilo oproti tomu začátku.
My jsme zhruba rok a půl nebo dva roky s Petrem Hornátem jezdili po všech obcích. Potkali jsme se v Dívčicích,
Olešníku, Mydlovarech atd. A se všemi jsme diskutovali. Nutno říct, že někteří ti lidé tam samozřejmě jsou
postiženi tou zkušeností s tím odkalištěm, odkud unikaly
smrady a nefungovalo to třeba tak, jak si ti lidé představovali.
A ta revitalizace měla s sebou samozřejmě i řadu negativních nějakých původních jevů.
To bylo cítit na těch debatách, proto jsme se snažili hledat takové řešení,
které by pro ty obce bylo co nejvíce přijatelné a taky vytvářelo co největší ochranu.
Na druhou stranu jsme také ale všem říkali, že je ideální, když se dohodneme na úrovni my kraje
a těch obcí, protože si můžeme definovat podmínky. Pokud se to nestane, tak velmi pravděpodobně skutečně
s 99% jistotou se stane to, že tuhle lokalitu vymezí stát bez nás, bez obcí a bez ZÚRky,
namaluje tam prostě plochu pro tohle to a umožní těm investorům tam realizovat poměrně rychle,
bez nějakých větších jednání, ty záměry a postaví ty obce do horší pozice. Proto, aby se došlo k nějaké dohodě,
tak se tam podařilo vymezit i další nějaké koridory. To myslím, že teď Petr může ukázat.
My jsme tam definovali... Jo, můžeme posunout? Tak my jsme tam definovali biokoridory,
které vlastně úplně oddělují Olešník vlastně od jedné té lokality, kde by případně ta fotovoltaika měla být.
Je tam nově ta zelená plocha, která by měla být vlastně definovaná z pohledu té ochrany.
A celý ten projekt se významně jakoby zmenšoval. Nechali jsme a byli jsme přítomni jednání potenciálního
investora ČEZu s těmi obcemi. Náš odbor územního plánování pod vedením Věrky Třískové se
snažil pro ty obce vytvořit podmínky, aby si mohly nadefinovat případně co nejlepší podmínky
v té smlouvě s tím investorem. A probíhala takhle jednání.
Když posuneme tu prezentaci dál, tak je vidět, že nám se do toho jednání ještě přihlásili další zájemci,
když se otevřela ta vzorka a chtěli po nás, abychom jim tam vymezili ty plochy. Byl to CE Energy
a společnost Hypersan. Když vidíte tu část projektu společnosti Hypersan, tak ta je vlastně na druhé straně
a zasahuje tam jakoby k oboře, což vyvolalo poměrně velké a asi logické negativní reakce těch obcí.
Takže my té námitce nevyhovujeme, aby se tahle plocha vymezila. A zůstáváme v tom původním záměru.
A potom to byl návrh CE Energy, který se týká toho cípu dole na tom odkališti,
který by vůbec vlastně nemusel zapadat do vzorky, protože on je v podstatě menší.
A tam té námitce naopak vyhovujeme. A pokud bychom se rozhodli po tom vzorku měnit,
a já za chvíli k tomu ještě přejdu, tak bychom tomuhle vyhověli. Když posuneme ještě dál,
tak my jsme vlastně jednali se všemi těmi obcemi. Největší obava tam vznikala o to, že si nejsou jisti,
když tam dojde k tomu položení těch panelů, jestli to kotvení do té země by nevedlo k úniku
nějakých těch věcí. My jsme tohle řešili s Diamem a řešili jsme to i s ČEZem.
Nechali jsme zpracovat nějaký posudek na to, jak to kotvení má být uloženo.
Tam se ukázalo, že do některých lokalit by to
ještě nešlo, protože nejsou dostatečně, když to zjednoduším, sednuté a zrekultivované,
což je námitka jedné z těch obcí. Takže my tam vymezujeme i lokality, kam by to nešlo,
a určujeme tzv. časovost, kdy by se to tam mělo dávat.
A v tom oboru té námitce vyhovujeme a některým zase ne. Ten posudek jsme dostali od
velmi renomované firmy, která vlastně se tímhle tím zabývá, je součástí vlastně vypořádání těch námitek.
A teď jenom k tomu, o čem dneska hlasujeme. My v žádném případě nehlasujeme o tom,
jestli se na tomhle odkališti bude nebo nebude něco stavět. Dokonce moje poslední zprávy
od společnosti ČEZ vychází z toho, že oni spíše od toho záměru teď trochu odstupují a chtějí
ho posunout v čase. My hlasujeme o vypořádání námitek v rámci projednání té ZURky.
To znamená, my některé námitky zamítneme, nedovolíme třeba společnosti Hypersan, abychom ji do toho zahrnuli,
vyhovíme některým námitkám těch obcí. A když to schválíme, tak znovu proběhne další
veřejné projednání. A teprve potom vám přineseme jako zastupitelům možnost rozhodnout o tom,
jestli v zásadách územního rozvoje kraje vymezíme tuhle plochu jako plochu pro umístění obnovitelných zdrojů.
Protože pokud jsou v určité velikosti, tak vzorka by o nich vlastně měla rozhodovat.
Takže dnes vůbec nerozhodujeme o tom, jestli tam něco bude stát, vůbec nerozhodujeme o tom, kdy.
Jenom dáváme reakci na ty na ty podněty, které přišly.
Některým logicky vyhovujeme, některým ne. A teprve v momentě, když to bude po dalším veřejném
projednání, bychom vám to sem přinesli. Teď navrhujeme ten materiál schválit tak,
jak je předložen, znovu se sejít k veřejnému projednání a znovu se všemi projednat.
A potom uvidíme. Je třeba ještě říct, že ZÚRka není žádné stavební povolení, že v momentě,
kdyby do toho jakýkoliv investor přišel, tak musí projednat veškeré ty věci s odborem životního
prostředí, se stavebním povolením, získat EIU a další věci. Čili tohle naše rozhodnutí,
někdy mi to připadalo, že v těch obcích mají pocit, že teď jsme schválili, že tam něco bude stát.
My, kteří víme, jak funguje zásady územního rozvoje kraje, tak jenom definujeme nějaké ty podmínky.
Chci poděkovat vedení těch obcí, kdy většinou to bylo velmi racionální.
Třeba z Olešníka tam to bylo úplně super, protože ti přesně pochopili, co jako mají dělat.
A myslím, že na tom vytěžili maximum. V některých těch obcích přetrvával ten odpor větší.
Mně ne vždycky přišlo úplně jako racionální, ale respektuji.
Je to samozřejmě vždycky věc, která vytváří určité politikum. Takže znovu předkládáme
vám teď vlastně podněty k vypořádání. A celé to jednání dál bude bude pokračovat.
A myslím, že to, co tam vyvolávalo největší třenice, tak to v téhle chvíli zamítáme.
Tak a mám tady přihlášky do debaty. A jsou to od
občanů. Je to pan Miroslav Stulík, Novosedly, Dívčice.
A poprosím ho, aby šel tady k pultu. A máte pět minut na vystoupení.
Jo, aha, tak dobrý. Tak první paní Chalupská. Takže paní doktorka Hana Chalupská, Mydlovary.
A prosím, je to vaše pět minut.
-Dobrý den.
Moje jméno je Hana Chalupská a jsem občankou obce Mydlovary.
Vážený pane hejtmane, vážené zastupitelstvo, v Mydlovarech žiju od roku 1998.
Za tu dobu jsem zažila a účastnila jsem se kauzy spalovny, kauzy syrovodíku i kauz souvisejících
s rekultivací odkališť. Zastupovala jsem obec v soudním sporu o výstavbu fotovoltaické elektrárny
na jejím katastru až po řízení před Ústavním soudem. Otázky související s životním prostředím v této lokalitě,
myslím, dobře a dlouhodobě znám. Na základě všeho prožitého zásadně odmítám,
že by občané Mydlovar byli vyznavači zásady "ne na mém dvorku". Fotovoltaiku v navrhované lokalitě
neodmítáme z nějakého estetického hlediska. Důvody, pro které v petici proti výstavbě podepsaní občané
vyjádřili nesouhlas s tímto záměrem, jsou objektivní, oprávněné a dosud nevyvrácené.
Jedná se totiž o skutečně velmi nebezpečnou lokalitu.
Úpravna uranové rudy MAPE Mydlovary během své činnosti zpracovala 17 milionů tun uranové rudy a vyprodukovala 36
milionů tun kalů, které tvoří radioaktivní zbytková hornina společně s kyselinou sírovou,
ve které se loužila. Ty jsou nyní uloženy v tělesech odkališť. V rámci rekultivace musel být tekutý
radioaktivní rmut zahuštěn. Dělo se tak, jak dnes ani společnost Diamo nepopírá, použitím všeho možného,
od pneumatik po elektrárenské popílky, kaly, sádrokartony, strusku, odpady, které,
a to je opět prokázáno, spolu chemicky reagují,
včetně nebezpečných odpadů. Pro svou specifičnost jsme přijali právní úpravu, podle které odkaliště,
a dokonce ani to, na které se vyváželo opravdu kde co, není skládka, ale vodní dílo.
Nyní se v Mydlovarech snažíme tvrdit, že najednou tato odkaliště jsou skládkou,
pro kterou je ideální využití fotovoltaika.
Odkaliště v Mydlovarech v žádném případě nejsou bezpečnou skládkou.
Muselo být zajištěno, aby nedocházelo k úniku radonu a dalších chemických látek do okolí.
Dle projektové dokumentace práce spočívaly v navážení těsnících vrstev do mocnosti 0,4 m.
U těchto ještě Diamo uvádí, že ověřilo jejich mocnost.
Dále byla navezena krycí vrstva do mocnosti 0,7 m. U té už společnost Diamo deklaruje pouze její hutnění,
nikoliv ověření mocnosti.
Poslední vrstvou je biomateriál o mocnosti 0,3 m.
Radon má poměrně krátký poločas rozpadu. Tyto vrstvy mají fungovat jako bariéra zpomalující výstup radonu na povrch,
což má umožnit rozpad radonu už pod povrchem dřív, než stihne skrze krycí vrstvy uniknout
do volného prostředí. Těsnící vrstva nesmí být v žádném případě porušena. Mocnost materiálu zajišťující,
aby k tomu nedošlo, je jeden metr.
Jeden metr dle projektové dokumentace v případě, že projektová dokumentace byla vždy a všude dodržena.
Okolnosti, které nikdo není schopen objektivně vyloučit. Dochází k sedání materiálu.
Tím se mění povrch a plocha odkaliště a mocnost navezených rezerv.
Dochází k propadání materiálu z povrchu do prázdných bublin.
Dochází k chemickým reakcím navezeného materiálu. Nikdo není schopen ověřitelně empiricky uvést,
v jakém množství a jaký odpad se v odkalištích vlastně nachází. Radon uniká
z jemnozrnného materiálu odkališť difuzí a konvekcí do atmosféry.
Únik je intenzivnější, pokud je povrch suchý a popraskaný.
Umístěním fotovoltaických panelů nutně dojde k likvidaci povrchového mělce kořenícího porostu.
Terén nad odkališti musí být uzavřen neprodyšně, aby byl omezen únik radionuklidů.
Technické umístění panelů jednoznačně naruší povrch odkaliště. Na několika místech byly kaly uloženy
do vytěžených prostorů lignitového lomu pod úrovní okolní podzemní vody. Dá se očekávat šíření kontaminantů
do okolí vod i po ukončení rekultivace. Momentálně zde dochází k průniku odkalištních vod do vod
podzemních v důsledku částečné propustnosti dna hrází a odkališť. Množství vody v tělesech
odkaliště se bude vlivem narušení povrchu nutně zvyšovat. Současně se bude urychlovat šíření kontaminované vody
vlivem váhy objektů na povrchu odkališť. Vydáním kolaudičního rozhodnutí dojde k ukončení
monitorování radiační situace Státním úřadem pro jadernou bezpečnost. Ústavní soud v nálezu,
v kterém v minulosti zamítl výstavbu fotovoltaiky na katastru Mydlovar, uvedl, že územní plán obce
je společenskou dohodou o využití území lidmi, kteří v něm žijí. Rozhodování o rozvoji spravovaného
území patří mezi základní práva územní samosprávy.
-Prosím, máme pět minut, jestli vás můžu poprosit už o nějaký...
-Pane hejtmane, mohla bych jeden odstavec? -Jo, jasně. Já jenom říkám,
že už bychom se blížili závěru.
-Realita je však taková, že občané dotčených obcí nejsou bráni ani jako partneři.
Důkazem je mediální kampaň ve sdělovacích prostředcích z posledních dnů.
Co si lze seriózně myslet o argumentaci, že na odkalištích je prováděn geologický průzkum?
V současné době územní plány většiny obcí je výstavba fotovoltaiky vyloučena. Taková je vůle dotčených
obcí nemít na svém katastru na takto nebezpečném území fotovoltaickou elektrárnu o rozloze 100 ha.
Apeluji proto na vás jakožto na řádné a dobré hospodáře.
Neotvírejte na odkalištích v Mydlovarech
změnou zásad rozvoje kraje znovu Pandořinu skříňku. Děkuji.
-Tak já děkuji. Myslím, že tohle jsou přesně ty argumenty, které zaznívaly,
ale jsem opakovaně přesvědčen, že nepatří do zásad územního rozvoje kraje,
ale do stavebního řízení, EIA a dalších záležitostí. Můžeme na to mít každý jiný pohled.
A myslím, že tohle je věc, o které zastupitelé dnes v žádném případě jako nehlasují.
Pan kolega Filip teda ještě se hlásí a pak bych dal slovo panu starostovi.
-Já jsem nechtěl pana starostu nějak předběhnout, ale eh jenom si pamatuju rok 1998, 1999, kdy se
rozhodovalo o tom, jakým způsobem zakrýt ty odkaliště. A paní doktorka má úplnou pravdu, že tam je 40 cm.
Eh Pamatuju si návštěvu té zástupkyně Deutsche Bank, která rozhodovala o těch finančních prostředcích
z Evropské unie. Já jsem přesvědčen, že pravdu měl ve svém vystoupení pan hejtman s tím,
že si to musíme nechat ve vlastních rukou, to znamená v rukou kraje a obcí,
abychom se toho nezbavili. Čili to, co dnes hlasujeme, je podle mého slova správný návrh, abychom to udrželi,
aby nám do toho nikdo jiný nemluvil. A proto budu hlasovat pro to usnesení, které je navrženo.
A tím vůbec neříkám, že někdy bude stát nějaká fotovoltaika právě na tom odkališti MAPE.
-Já za to děkuju a myslím si, že to je jako legitimní říct. A my jsme se snažili
to vysvětlit opakovaně v těch obcích a vůbec nerozporuju, paní doktorko, všechny argumenty, které tady padly.
A ty nejsou na úroveň ZURky, ty jsou prostě na úroveň EIA, stavebního řízení a všech těchto věcí.
Protože tady nikdo ze zastupitelů nehlasuje o tom, jak to má být ukotvené, že to tam má stát.
Může se stát, že ten záměr vůbec neprojde všechny povolovací procesy. Ale to není věc záležitosti ZURky.
A pokud to neuděláme my a nedefinujeme nějaká ta území, tak je neomylně definuje Ministerstvo životního prostředí.
A nám se jeví velmi logicky, že je definuje s horšími podmínkami pro ty obce a zvýhodní toho investora v těch
procesech, protože bude mít tendenci ty věci jakoby ta nová legislativa zrychlovat.
Tak, takže pan kolega Stulík, pojďte prosím k pultíku.
A znovu ještě pro zastupitele, my teď neměníme ZURku, my jenom reagujeme na námitky a půjdeme do nového
veřejného projednání. Jo, vzorku budeme měnit, až až pokud se do toho dobereme. Tak, prosím.
-Dobrý den. Mé jméno je Miroslav. Dobrý den, vážený pane hejtmane, vážené zastupitelstvo Českého kraje.
Mé jméno je Miroslav Stulík, jsem starosta obce Dívčice.
A chtěl bych vám dneska taky vysvětlit naše obavy z toho, co tady ta dvanáctá koalice zásad územního rozvoje řeší.
To je umožnění výstavby obřího solárního parku na odkalištích u Mydlovar. Opravdu, to,
jak říkala paní kolegyně Chalupská, to, co tam dole leží, je neskutečné nebezpečí, které by tam mělo být
uzavřeno a utěsněno všemi možnými způsoby. A pokud se bavíme o 40metrových lagunách hloubky 40 metrů,
kde leží 20 metrů toho rmutu a je navezeno dalších 20 milionů tun odpadů na sanace
a ukotvení solárních panelů pomocí zemních vrutů o rozloze 70 až 100 ha, to jsou desítky tisíc vrutů,
bavíme se už o konkrétním využití pro společnost ČEZ, pro kterou se to schvaluje,
tak prostě k tomu narušení toho povrchu nutně musí dojít, protože prostě ty vruty to poruší.
A my se bojíme toho, že se ta odkaliště prostě otevřou.
Nikdo neví, co tam leží, jak tam co s čím reaguje a co se potom bude dít. My dneska máme v územních plánech
po dohodě nepřípustné využití výrobny energií, protože se to předpokládám i tušilo.
A dneska vlastně ta projednávaná dvanáctá koalice zásad územního rozvoje ty naše územní plány boří a
umožní to tam. A co se potom stane? My taky máme zprávy, že společnost ČEZ začíná uvažovat o tom,
že to realizovat nebude. Pokud to v těch zásadách územního rozvoje bude, kdo nám potom zaručí,
že tam budou menší solární parky, které budou probíhat ve zrychlenějším řízení a my se k tomu nebudeme
moci vyjádřit?
Ta ZURka to povolí a obce už potom nebudou mít žádný vliv na to, co se tam bude dít.
Děkuji za pozornost. -Tak já taky děkuji. Myslím, že právě to jsme se vám snažili vysvětlit,
že ta ZURka to povolí ve spolupráci s vámi, tak abychom vydefinovali tomu budoucímu investorovi
co nejsložitější podmínky. A znovu jenom říkám a tvrdíme to opakovaně,
myslím, že všechny kroky Ministerstva životního prostředí to potvrzují. Pokud to nepovolíme
my v nějaké rozumné jihočeské variantě, tak to povolí ministerstvo a rozhodne o tom vlastně trochu
jako bez nás a zvýhodní toho investora mnohem více oproti téhle té vzorce. Ale je to dlouhodobá debata
a vy správně vyjadřujete obavy a my opakovaně říkáme, že ty obavy musí prostě vyřešit stavební řízení,
EIA a všechny tyhle věci. Tady opravdu nikdo z nás není od toho, aby posuzoval, jestli nějaké vruty jsou příliš
rizikové nebo nejsou. To je prostě proces a je to legitimní, ty vaše argumenty,
ale do trochu jiného typu řízení, než je prostě změna zásad územního rozvoje kraje.
Tak. -Paní hejtmané, jestli bych mohl požádat ještě o jednu doplňující informaci.
-No, je to trochu jako ne to, ale tak prosím, pojďte, ať nemáte pocit, že vás nějak tady uzurpujeme.
-Já děkuji za vyhovění žádosti o druhé vystoupení a je to zdůvodněno tím,
že tady padla záležitost s vlivem Ministerstva životního prostředí. Občané dotčených obcí
sepisovali petici. Ta petice byla projednána petičním výborem Senátu a petičním výborem Poslanecké sněmovny.
Bylo to samozřejmě před sestavením aktuálních orgánů těchto.
A je z těch jednání zápis a Ministerstvo životního prostředí se tam vyjádřilo, že nemá
zájem na zřízení akcelerační zóny v Mydlovarech s odvoláním právě na tu specifičnost toho prostředí.
Děkuji. -Chceme na to nějak reagovat z našeho odboru? Petře, vy jste na těch jednáních byl.
Tak. Pan vedoucí odboru regionálního rozvoje, Petr Hornát. -Dobrý den.
Ta jednání probíhala v rámci bývalého vedení, to znamená bývalé vlády a parlamentu.
Ta ministerstva v současné době nějakým způsobem vyhodnocují to vymezení jak těch nezbytných zón,
tak těch akceleračních zón. Jestli budou ty akcelerační zóny vymezeny tím způsobem,
jako připravovala minulá vláda, to neumím v současné době říct, ale prostě Česká republika se zavázala k tomu,
aby v rámci svého území ty akcelerační zóny vymezila. To znamená, já tyhle informace
v současné době nemám, jestli konkrétně v tomto území bude vymezena akcelerační zóna, protože ta dokumentace
prostě zatím ještě neexistuje a bude nějakým způsobem asi upravována v rámci nového vedení Ministerstva
životního prostředí. -Tak, ale i tímhle tím hlasováním my dnes získáváme další čas pro to,
abychom vedli další veřejná projednání a do té doby si upřesnili i specifikaci s Ministerstvem životního
prostředí, protože až půjdeme hlasovat o té změně zásad a teď znovu ještě o ní vůbec nehlasujeme,
tak už bychom všechny tyhle informace měli i z pohledu nové vlády co nejvíce pohromadě. Tak, pan kolega Filip.
-Já jen ještě omlouvám se, že do toho vstupuju podruhé.
Já bych prosil, abychom neříkali, že se neví, co tam je. Jo, ta zkušenost existuje v České republice,
ve Stráži pod Ralskem, kde působí mega akciová společnost a čištění těch těch odkališť existuje,
je na to československý patent.
A já si myslím, že je třeba to zopakovat, to, co jsem říkal.
Prosím vás, držme si to tady v rukou obcí a kraje, ať můžeme o tom pořád rozhodovat tady z pohledu zájmu
občanů těch jednotlivých obcí a našeho kraje. Děkuju. -Tak, já myslím, že jsme vyčerpali příspěvky.
Pojďme prosím přejít k hlasování se všemi těmi argumenty a logikou, které zazněly.
A znovu říkám, neměníme zásady územního rozvoje kraje, pouze vyhovujeme racionálně nějakým námitkám
a zamítáme ty projekty, které se nám tam opravdu zdály už navíc.
Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak, hlasování můžeme ukončit. 47 pro, proti nikdo, zdrželi se tři. A pojďme na další bod,
tím je bod číslo 11. Je to aktualizovaný plán dopravní obslužnosti Jihočeského kraje na roky 2022 až 2026 s
výhledem do roku 2035. Poměrně technický materiál vázaný na zavedení integrovaného dopravního systému.
Eh, pokud dotazy nejsou, tak prosím, pojďme hlasovat. Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Je to eh 49 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Eh, pojďme na bod číslo 12. Je to prenotifikace
služeb k zajištění dopravní obslužnosti vlaky na regionální trati číslo 229.
Je to vlastně úzkokolejka provozovaná JHMD. My jsme tady opakovaně řešili situaci téhle společnosti.
Ukázalo se, že se podařilo, že získala nového majitele, který má zájem ji provozovat, má všechny povolení,
licence a také vlastní ty koleje k tomu provozu. A my jsme v té chvíli se zavázali společně s městy
Jihočeského kraje v té lokalitě, že objednáme provoz z té rekreační části. To znamená v měsících
květen, červen, červenec, srpen, září, což jsme také dodrželi a pro letošní rok ta objednávka padla.
A abychom ale mohli objednat na delší období, což zase provozovatel potřebuje kvůli tomu,
aby mohl čerpat nějaké dotační prostředky ze Státního fondu dopravní infrastruktury,
tak musíme udělat prenotifikaci a oznámit záměr, že chceme tuhle smlouvu uzavřít na Evropskou unii,
což je to, o čem teď hlasujeme. To znamená, pro rok 2026 máme JHMD vyřešenou objednávkou měst a také naší.
Myslím, že je korektní si poděkovat vzájemně s Jindřichovým Hradcem. Pan starosta tu není,
ale je tu pan místostarosta, že se na tom všichni podíleli.
Je to součást té oblasti a turisticky atraktivní záležitost.
Myslím, že je hloupost, abychom tam jezdili dopravní obslužnost, ale ten turistický efekt to má.
A abychom mohli uzavřít smlouvu na déle, tak musíme prenotifikovat, což je materiál,
o kterém teď hlasujeme. Tak, snad jsem to vysvětlil jednoduše. Pojďme tedy hlasovat.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. 50 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Bod číslo 13 a 14 bych si dovolil
spojit, protože to jsou smlouvy o úhradě kompenzace k zajištění dopravní obslužnosti s našimi
sousedními regiony. Třináctka je Jihomoravský a čtrnáctka je Vysočina.
Technický materiál, který opakovaně předkládáme. Pojďme prosím hlasovat.
Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Je to 49 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel.
Za mě vám děkuji za projednání bodů a předávám slovo Tomášovi Hajduškovi.
-Tak, děkuji za slovo. Mým prvním bodem je
Krajský investiční fond žádosti o změnu projektů. To je v podstatě každý zastupitelstvo se opakující
materiál, kdy jednotlivé obce nás žádají o změnu určitých parametrů v uzavřených dotačních smlouvách.
Důležité je, že ať co se týká termínu nebo toho, že to vysoutěžili levněji nebo
postavili levněji, než bylo předpokládáno, co je důležité, pořád zůstává zachováno,
že ta dotace činí maximálně 50 % hodnoty toho projektu, nejvýše 30 milionů korun.
U těch žádostí, které se vám nyní předkládají ke schválení, není nic závažného.
Mnohem zajímavější je informace o KIFu 2026.
V pondělí tento týden bylo ukončeno přijímání žádostí. Já tady mám aktuální čísla. Takže bylo podáno celkem
zhruba 90 žádostí, ve kterých je požadováno 715 milionů korun a celkové náklady na ty
projekty, které jsou předmětem žádostí, jsou
necelé 2 miliardy korun. Ten postup bude následující. My máme v týdnu od 16. do 20. března bude projednání
v hodnotící komisi. 9. dubna by to mělo jít do Rady kraje tak, aby bylo rozhodnuto zde na zastupitelstvu 23.
dubna. Takže nebude to situace jednoduchá, protože jak jsem to jen tak prolítl podle názvu
těch projektů, tak naprostá většina projektů je přesně ta, kterou si která
si zaslouží podporu z Krajského investičního fondu. Zpátky k tomuhle tomu materiálu, to jsou technické změny.
-Já děkuju. Já děkuju. Jak říkal Tomáš dneska, když jsme se viděli, budeme tam asi muset něco přidat,
což teda bude výzva potom pro finanční výbor a hledání toho, abychom samozřejmě společně podpořili
co nejvíce projektů. Sejdeme se na to zase v komisi zastoupené vámi všemi a budeme hledat tak,
abychom dokázali co nejvíce po těch jihočeských městech a obcích pomoci. Tak a teď pojďme hlasovat o těch změnách.
Kdo je prosím pro, kdo je proti, kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. Je to 47 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Bod číslo 16.
-Bod číslo 16 je informace o rozpočtových opatřeních v závěru roku 2025. Na začátku se vám musím omluvit,
protože naším nedopatřením jste v těch původních materiálech obdrželi přílohu číslo 1,
která byla rok stará. Já jsem si toho bohužel nevšiml, když mi byly ty materiály fyzicky přineseny do kanceláře.
Naštěstí jsem si toho všiml aspoň dneska ráno, takže jsme sjednali rychle nápravu,
takže na stole máte tu správnou přílohu. Nicméně teď k tomu materiálu. Takže v závěru roku
2025 jsme nejprve schválili rozpočtové změny 28-25, které jsou zajímavé zejména z důvodu toho, jaké probíhaly
změny ve Fondu rezerv a rozvoje, kdy jsme tam vložili částku přes 100 milionů korun.
Ostatní ty změny jsou víceméně technické. A potom vás informujeme v rozpočtových změnách 29-25,
které se v žádném orgánu neprojednávaly, protože samozřejmě mezi 18. 12. a 31. 12. není
konec světa, ještě se odehrávají určité věci, my na ně musíme rozpočtově reagovat.
A pro tuto situaci je zmocněný hejtman a příslušný náměstek, aby ty rozpočtové změny provedli,
abychom takzvaně doladili rozpočet tak, aby nám sednul na halíř. A pak máme povinnost
informovat o tom jak Radu, tak Zastupitelstvo. Takže ta druhá část je přesně tahle situace.
Co je zajímavější, je informace o tom, jak ten rok 2025 vůbec dopadl.
My to samozřejmě budeme oficiálně schvalovat v rámci schválení závěrečního účtu v červnu letošního roku zde
v zastupitelstvu, ale ta čísla už máme samozřejmě k dispozici.
Vydali jsme k tomu tiskovou zprávu, ale já to zde na zastupitelstvu samozřejmě jsem povinen
zopakovat a rád to zopakuji. My jsme měli původně schválený rozpočet pro rok 2025 se schodkem
1,5 miliardy korun. Ten výsledek je opačný, jsme půl miliardy korun v plusu, takže
hospodařili jsme lépe o 2 miliardy korun, než bylo předpokládáno.
Nás samozřejmě zajímalo, z jakého důvodu se to stalo.
Zhruba půl miliardy korun je na straně vyšších příjmů, než byly, a 1,5 miliardy korun byly nižší výdaje.
U těch příjmů se jedná zejména o vyšší příjmy ze sdílených daní, o 180 milionů,
a inkasovali jsme do rozpočtu kraje 250 milionů korun. To byl odvod z investičních fondů našich příspěvkových
organizací, protože jsme zjistili, že několik let a několik, myslím, víc než pět let,
se v podstatě jakoby válí bez užitku peníze v investičních fondech našich příspěvkových organizací.
Tak jsme se jako zřizovatel stáhli zpátky do
rozpočtu kraje s tím, že o nich budeme rozhodovat tady zde v zastupitelstvu, což samozřejmě neznamená,
že když nějaká příspěvková organizace bude chtít provést nějakou investici, tak jako nebude moci.
Pokud se týká 1,5 miliardy ušetřených výdajů, tak jsou to zhruba za miliardu nižší investice a za půl
miliardy nižší provozní výdaje. U těch investic je to tak, že
zhruba za 400 milionů korun byla úspora na těch investicích. Úspora na investicích znamená,
že jsme vysoutěžili investiční akce za menší částky, než jsme předpokládali, a to přesto,
že do rozpočtu roku 2025 už jsme dávali nižší částky zejména u dopravních staveb,
než byly, než jsou ty ceny projektové. Ale i přesto se nám v těch výběrových řízeních daří
a ušetřili jsme zhruba 400 milionů korun a zhruba 600 milionů korun investice byly přeřazeny z roku 2025
do roku 2026. Není to tak, že by se ty investice nedělaly,
ale spousta z nich se přetáhne přes konec roku nebo se ke konci roku nestačí takzvaně zúřadovat a administrovat
tak, aby mohly být pod ty příslušné faktury zaplacené. Takže máme plus půl miliardy korun. Je to od roku 2020,
pátý rok za sebou, kdy hospodaříme s kladným rozpočtem.
Objem investic byl 4,8 miliardy korun. Je to rekordní objem investic.
Je to zase šestým rokem za sebou, máme vyšší investice, než byly vždycky ten rok předchozí.
A takové perpetuum mobile jihočeské rozpočtové uzavírá skutečnost,
že ve Fondu rezerv a rozvoje máme rekordní částku 7 miliard 56 milionů korun.
My předpokládáme, že tahle částka tam dlouho nezůstane, protože pokud si vzpomenete, tak pro zbývající období,
pro zbývající roky tohoto zdaňovacího období jsme tady v zastupitelstvu schválili investice ve výši zhruba
20 miliard korun a my jsme připraveni právě na tyto investice použít jak příjmy běžného roku,
tak právě prostředky, které máme uložené ve Fondu rezerv a rozvoje. Ale zpátky k tomu materiálu.
Ten materiál je o těch rozpočtových opatřeních ke konci roku. Trochu jsem to natáhl,
aby se Martin mohl občerstvit. -Právě tak. Já děkuju, děkuju za souhrnnou zprávu a
předávám slovo panu předsedovi finančního výboru.
-Děkuji, pane hejtmane. Dámy a pánové, jenom že finanční výbor projednal tento materiál,
doporučuje zastupitelstvu schválení. A jinak, co se týče KIFu, tak finanční výbor určitě nebude
bránit tomu, aby kraj podpořil rozumné projekty. Děkuji. -Tak já děkuju. Pan kolega Filip.
-Děkuju. Já podpořím ta rozpočtová opatření, ale avizoval jsem dotaz. Je tam v tom jednom materiálu,
že platíme jaksi podle soudního rozsudku
neoprávněnou výpověď. Máme očekávat ještě něco takového ještě, nebo nemáme očekávat?
Děkuju. -Pan kolega Štojdl. -Já to jenom já to jenom okomentuju.
A to je spor, který byl na Obchodní akademii Husova 1 z roku 2016. Teď po 10 letech máme výsledek
a je to jediný spor. Byla tam bohužel neoprávněná výpověď paní, která tam učila,
a byla zrakově postižená, takže my teď s tím budeme pracovat.
Ale je to spor z roku 2016.
-Tak děkuju a pojďme přejít k hlasování. Prosím, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování můžeme ukončit. 47 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Poprosím, teď pojďme body 17 a 18,
protože o obou už jsme hlasovali v součásti rozpočtu. Pan kolega Hajdušek.
-Každý rok dáváme Regionální agrární komoře a Jihočeské hospodářské komoře dotaci.
Pro Agrární komoru je to 1 900 000, pro Hospodářskou komoru je to 1 600 000 korun.
Schválili jsme to v rámci rozpočtu, nicméně musíme samozřejmě podle pravidel učinit ještě
tohle individuální rozhodnutí.
-Tak paní kolegyně Šťastná. -Jenom chci oznámit, že jsem asi ve střetu zájmů a já se nebudu koukat,
jak hlasujete. Děkuju. -Tak dobrý.
Tak paní kolegyně Šťastná zavřela oči a my můžeme hlasovat.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování ukončíme. 48 pro, proti, nikdo a jeden se zdržel.
Pojďme na bod číslo 19, Most kosmonautů.
-Bod číslo 19 je reakce na ukončenou veřejnou soutěž, veřejnou zakázku na dodavatele zhotovitele totální
rekonstrukce Mostu Kosmonautů zde v Mánesově ulici.
Reagujeme na to, za kolik jsme to vysoutěžili, a ten finanční rámec je následující:
celkové náklady této akce, včetně nejenom stavebních prací, ale všech souvisejících služeb a dodávek, jsou
349 milionů korun. Dotace na to činí 187 milionů korun, podíl Jihočeského kraje 162 milionů korun.
V těch 349 milionech korun je ještě rezerva 53 milionů korun na nepředvídané události,
respektive nepředvídatelné vícepráce. Já osobně si myslím, že to dokážeme uhlídat tak,
aby ta rezerva z větší části zůstala nevyčerpaná. Samozřejmě, až to bude dokončené,
tak budete mít k dispozici čísla. Tímto říkáme, vysoutěžili jsme to a finanční rámec,
předpokládáme, bude takový. -Tak diskuze?
Pokud ne, asi tady není nutná. Pojďme hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme ukončit. 49 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Bod číslo 20.
-Bod číslo 20 je v podstatě to samé. Po proběhlém výběrovém řízení měníme finanční rámec
naší nové IDESKy s tím, že to původní usnesení předpokládalo výdaje ve výši 34 milionů korun.
Ten finanční rámec nový je následující: celkové náklady zhruba 25 milionů korun,
17 milionů korun z toho činí dotace, podíl Jihočeského kraje 8 milionů korun.
Tam jsme měli trochu časové problémy s tím výběrovým řízením, protože neúspěšný uchazeč se nám
proti výsledkům výběrového řízení
obránil, dokonce si zajistil nebo dosáhl u Krajského soudu v Českých Budějovicích vydáním předběžného opatření,
že nesmí uzavírat smlouvu. Na základě naší stížnosti Nejvyšší správní soud to předběžné opatření Krajského
soudu zrušil, takže už nám nic nebránilo k tomu a v tom, abychom s vítěznou společností Telmax uzavřeli smlouvu.
Takže ten finanční rámec je následující.
Případné informace, v jaké jsme fázi, řekne pan hejtman.
-Já myslím, že v téhle chvíli pracujeme na finálních věcech kolem integrovaného dopravního systému.
Teď je samozřejmě nejsložitější propojit všechny ty odčítací a clearingová centra.
Věnujeme se tomu teda s Andreou Tetourovou nepřetržitě a eh budeme doufat, že to zvládneme tak, abychom 5.
dubna mohli zveřejnit. Budeme zveřejňovat ceníky a myslím, že prostě pořád pokračujeme.
Teď je na tom, aby všechny ty organizace, které zatím jsou, protože pro naše dopravce to někdo dělá,
dělá to někdo pro dráhu, se dokázaly propojit tak, aby všechny ty systémy spolu spolupracovaly.
To je teď nejsložitější fáze, aby došly všechny dodávky, ale věřím, že toho 5. dubna zvládneme integrovaný dopravní
systém spustit. Tak, ale to je trochu nad rámec toho bodu. My teď hlasujeme o úpravě
toho finančního rozdělení, co je předfinancování, kofinancování atd.
Pojďme, kdo je prosím pro, kdo je proti, kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme ukončit.
Nebo 46 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel. Bod číslo 21. -Bod číslo 21, zase materiál,
který je zde na jednání zastupitelstva každé jednání. Tentokrát se předkládají ke
schválení čtyři žádosti o změnu projektů v rámci dotačních programů Jihočeského kraje.
Máme tam dvakrát prodloužení termínu pro realizaci projektů pro obec Stará Hobzí a obec Buzice,
jednou žádost o změnu vlastních podílů vlastních pozemků a jednou změna příjemce dotace v udržitelnosti,
a to xxxxx - Český Krumlov na Město Český Krumlov.
-Tak, takže kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. 47 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. A poslední bod, Tomáši, je 22.
-Poslední bod 22. Máme tady žádost Základní organizace Českého svazu ochránců přírody ONYX o prodloužení
termínu pro vrácení návratné finanční výpomoci.
Ten termín byl původně červen 2025, my jsme ho v září 2025 prodloužili do prosince
z důvodu neproplacení dotace ze státního rozpočtu a a oni žádají teď podruhé o prodloužení termínu
do 30. dubna z důvodu problémů se svým cash flow vzhledem ke zpoždění proplacení dotace u jiných
realizovaných projektů. Já si myslím, že nám nebrání nic tomu, abychom jim vyšli i i napodruhé vstříc.
-Tak já děkuju. Pan kolega Kalina za finanční výbor.
-Dobrý den. Není to za finanční výbor. -Já, pardon. -Je to za mě, děkuji za slovo, pane hejtmane.
Já samozřejmě ten materiál podpořím, jenom takovou doušku.
-Jo, ano. -Myslím si, že to není úplně ideální, když žadatel si vzpomene před Silvestrem, že 30.
něco nezaplatil a v 15:43 posílá žádost na kraj, že chce odpustit tuto částku. Jo, myslím si,
že by ti žadatelé a příjemci těchto částek měli být trošku důslednější a zodpovědnější v rámci teda svého
hospodaření a a vztahu ke kraji. Děkuju. -Ano, já děkuju. Vy jste to avizoval už na našem
setkání s opozicí. Je to relevantní poznámka. Přesto si myslím, že by nás snad asi neměla vést k tomu
jim to neposkytnout, že by to bylo politicky neúplně obhajitelné a šťastné. Ale rozumím tomu, co říkáte,
a myslím, že by si taky na to měli dávat všichni větší pozor. Pan kolega Hajdušek.
-No, já s vámi samozřejmě souhlasím, ale představte si, že bychom jim to neprodloužili a pak bychom
čelili obvinění, že s miliardovým rozpočtem jsme
nepočkali a a zlikvidovali jsme finančně nějaké ochránce přírody. -To byl můj argument,
který jsme si už s panem Kalinou říkali a oba jsme si ho uměli politicky těžko představit, že jo.
-Já jsem avizoval, že to podpořím, ale jako neodpustil jsem si to, že to udělali takhle pozdě.
-Správně. Někdy nás ta politika staví do takových pozic. Tak pojďme hlasovat, kdo je prosím pro,
kdo je proti a kdo se zdržel.
Já děkuju Tomášovi Hajduškovi.
Je to hlasování 49 pro, proti nikdo, jeden se zdržel a začínáme sekci bodů paní náměstkyně Kozlové.
-Dobré dopoledne všem zastupitelkám a zastupitelům. Můj první bod se týká aktualizace základní sítě v kontextu
zdravotně sociální péče, kdy čtyři nemocnice
vlastně vstupují nebo vystupují z paragrafu 52, které se týká poskytnutí sociálních služeb
ve zdravotnických zařízeních, protože dvě z nich budou zařazeny do základní sítě
a budou mít při nemocnici ještě domov pro seniory. Toť celý materiál.
-Tak kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit. Je to 49 pro, proti, nikdo, zdržel se nikdo.
Potom bod číslo 24.
-Bod číslo 24 souvisí s hospodařením státu podle rozpočtového provizoria a my potřebujeme vlastně
podpořit provoz sociálních služeb, takže stát nám zatím přiřadil Ministerstvo práce
a sociálních věcí částku 333 500 000 Kč na provoz sociálních služeb na období dva měsíce a kousek.
Takže vás prosím o schválení, aby naši poskytovatelé, konkrétně
146 žadatelů, aby měli jak hospodařit v rámci provozu svých sociálních služeb. -Tak diskuze.
Pokud ne, prosím, pojďme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme ukončit. Je to 48 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Pojďme přejít na další bod.
-Bod 25 je tradiční bod, který se týká dotačního programu na podporu narozených dětí.
Tentokrát budeme podporovat osm měst a obcí.
-Tak diskuze asi ne, je to tradiční bod. Pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování ukončíme. Je to 48 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo. Bod číslo 26.
-26. Slaďujeme zřizovací listiny, respektive jejich znění u všech příspěvkových organizací.
Toto se týká příspěvkových organizací v sociální oblasti, tak aby měly jednotný vzhled, aby tam nebyly zbytečnosti,
aby byla sjednocená struktura a hlavně obsahové vymezení účelu. O tomto je materiál 26. -Tak technikálie.
Pojďme asi prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování ukončíme. Je to 48 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo.
Tohle je opět 27, materiál, který už prošel zastupkem.
-Prošel v rozpočtu Jihočeského kraje, který byl schválený pro rok 2026. Každoročně
podporujeme regionální knihovny a toto je podpora pro šest z nich.
-Tak pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončovat a je to 47 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Pak audiovizuální tvorba 28.
-28. Audiovizuální tvorba se týká toho, že pan režisér Bohdan Sláma se rozhodl v našem Jihočeském
kraji natočit seriál Houpačky. A protože máme vlastně tuto podporu zanesenou jako podporu od Jihočeského kraje,
tak on nám vlastně vyúčtoval náklady, které ho to stálo v rámci Jihočeského kraje.
My z toho, z těch uznatelných nákladů, podpoříme 30 % a těch 30 % tvoří tu částku, která je bezmála 700 000 Kč.
-Tak diskuze. Pokud ne, tak pojďme hlasovat, kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončit. Je to 48 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo.
Potom obecná pravidla. -Pravidla pro podporu audiovizuální tvorby pro období roku 2025-2026,
respektive 2026, mohou podávat žádosti od 1. března 2026 do 31. května 2026.
Tak se budeme těšit na nové filmaře v Jihočeském kraji.
-Tak program zaměřený na to, aby především využívaly naše jihočeské společnosti.
Tak pojďme hlasovat, kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování prosím ukončíme. 45 pro, proti, nikdo, zdrželi se tři.
Pojďme hlasovat o bodu číslo nebo číslo 30.
-A bod číslo 30 se týká toho, že vlastně naše tři organizace v rámci příspěvkových organizací z oblasti
kultury byly úspěšné v dotačním programu, který se týkal rozvoje turistické infrastruktury
Jihočeského kraje a my jim na tu realizaci tohoto dotačního programu poskytujeme návratnou finanční
výpomoc, aby mohli začít. -Tak pojďme asi prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Já tím pádem poděkuju paní náměstkyni Kozlová.
-děkuji.děkuji. -Má svůj materiál ze sociálu a kultury za sebou. Ještě nás čekají potom majetkové,
ale 48 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel u bodu 30 a přecházíme na bod 31 a přesouváme se k panu náměstkovi
Štojdlovi na školství. -Tak já děkuju za slovo. Dobrý den, kolegyně, kolegové. Bod 31 je výroční zpráva
o stavu a rozvoji vzdělávací soustavy. Je to technický materiál, bereme pouze na vědomí
a je to na základě školského zákona a my musíme tento materiál projednat v zastupitelstvu a hlavně
ho odeslat do 31. března na Ministerstvo školství. -Tak debata.
Pokud ne, tak prosím hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování, myslím, můžeme ukončovat. 49 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo. Pojďme na bod číslo 32.
-Žádost o poskytnutí individuální dotace Agentura Cyklistika. Je to v rámci pořádání v letošním
listopadu Světového poháru v Táboře v cyklokrosu a vyvrcholení má být v roce 2028, Světový pohár.
Takže kvůli tomu schvalujeme. Je to je to významná akce, na které v podstatě chodí 7 až 10 000 diváků v místě
a sleduje to nějakých 60 milionů diváků u televizí. -Paní kolegyně Škodová.
-Děkuji, pane hejtmane, za slovo. Vážené dámy zastupitelky, vážení pánové zastupitelé,
za školský výbor bych ráda zmínila, že jsme projednali tento bod a následující a vždy dáváme
doporučení potom projednání tady u těchto bodů zastupitelstvu, aby schválili předložené body o školství.
-Já děkuju a jenom moje poznámka. My jsme takhle i v minulém období pracovali vlastně
s organizátory Mistrovství Evropy a světa cyklokrosu v Táboře. Myslím si, že by bylo velká škoda,
kdybychom o tenhle unikát v Táboře přišli a vždycky to uspořádání Mistrovství Evropy nebo světa před sebou
musí mít nějaké světové poháry, takže je to vždycky o dlouhodobé práci.
Tady zase přispíváme na ten Světový pohár a jsme domluveni s vedením města Tábor,
že v roce a teď nevím kdy, by mělo být Mistrovství Evropy. Pan kolega Balo, který se tomu věnuje,
už ho má přislíbený od té mezinárodní organizace, takže je to náš cíl nepřijít o tenhle unikátní příběh,
který k Táboru a k cyklistice patří.
Pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme ukončit. Je to 49 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo.
Pojďme na bod číslo 33 a pan kolega Štojdl.
-Bod 33 je realizace projektu Education for All. Je to v rámci Interregu, přeshraniční spolupráce.
Je to projekt, který a už tady běží od roku 2021. Teď je to na na období 2026 až 2028. Jsou to měkké aktivity
v rámci vzdělávání, práce s pedagogy, mateřské, základní školy. Takže my s tím počítáme
v rozpočtu i v středinovém výhledu rozpočtu. -Tak diskuze.
Pokud žádná není, tak pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončit. Je to 49 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo a pojďme na bod
číslo 34 a spojil bych ho prosím s bodem číslo 35.
-Ano, 34, 35, to jsou opravdu technické materiály, rozpočty školství, pátá a šestá úprava.
Jedná se o státní prostředky a je to za rok 2025, kdy nám stát poslal peníze na nové výkony.
Takže bereme pouze na vědomí.
-Tak pojďme prosím o obou bodech 34, 35 hlasovat jedním hlasováním.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončovat. 47 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel.
Teď technikálie, stejně jako ze sociálu, bod číslo 36. -Přesně tak, jak říkal pan hejtman. Tady jenom dáváme
do do formy zřizovací listiny u příspěvkových organizací. Je to soubor 17 příspěvkových organizací
a my vám sem budeme ještě tak několikrát nosit další, takže opravdu technický materiál.
-Tak zřizovací listiny dáváme do kultivované a moderní podoby.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování prosím ukončeme. Je to 48 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo. Já poprosím o sloučení bodů 37 a 38,
protože jsou oba stejné. -Jsou to návrhy dotace Jihočeského kraje na kofinancování a
projektů v rámci Ministerstva zemědělství a Národního programu životní prostředí.
V druhém případě to je pro obec Dačice a v prvním případě je to pro obec Lhenice a pro obec Dříteň.
-Tak pojďme, paní kolegyně Šťastná.
-Děkuji za slovo. Já jenom doplním, že oba body prošly
zemědělským výborem, který doporučuje usnesení z obou bodů v tom předloženém znění zastupitelstvu schválit. Děkuji.
-Tak já taky děkuju a pojďme prosím hlasovat 37, 38, kdo je pro, kdo je proti, kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončovat. Je to 47 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo.
Poslední bod pana náměstka Šteidla je klasický JVTP, každoroční, 39. -Je to příplatek mimo...
Pardon, omlouvám se. Je to příplatek mimo základní kapitál pro JVTP v rámci vybudování centra kybernetické
bezpečnosti, která teď probíhá, rekonstruuje se tam druhé patro a myslím, že už je to i hotové dokonce.
-Tak kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončit. Je to 48 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel.
A teď se dostáváme k majetkovým věcem.
Tu první si dovolím odprezentovat v bodě 40 já. Je to koupě pozemků v katastrálním území Litvínovice.
Je to vlastně proces, který se týká stavby mostu do Papírenské. My jsme tam vyvlastňovali nějaké pozemky
a v momentě, kdy vyvlastníme takový rozsah, že už vlastně znevýhodňujeme ty ostatní nebo ten zbytek,
nebo toho klienta, aby mohl využívat ten zbytek toho svého pozemku, tak se navrhuje,
abychom ho koupili celý. Tady je to vlastně o tom, že my vykupujeme i zbytky těchto pozemků a souvisí s,
znovu říkám, s přípravou mostu do Papírenské, který teď vlastně leží na stavebním úřadě
v Českých Budějovicích a očekáváme každým dnem vydání stavebního povolení. Rádi bychom v té stavbě
pokračovali v tom harmonogramu tak, jak jsme naplánovali. Kdo je... Jo, pan kolega Kalina.
Pardon, už. -Finanční výbor projednal majetkové dispozice i následující a doporučuje
schválení zastupitelstvu.
-My za to děkujeme a pojďme tedy prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování ukončíme. Je to 49 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo a další majetky už
paní náměstkyně Kozlová. -Děkuji za slovo, pane hejtmane. Takže první z těch majetkových dispozic
je majetkoprávní vypořádání nemovitostí z důvodu výstavby nebo rekonstrukce dopravních staveb, silnice, mosty a opět
darujeme, vzájemně si darujeme nebo bezúplatně převádíme,
přijímáme anebo vjímáme z hospodaření a přijímáme do hospodaření správy a údržby silnic.
-Klasický materiál s detailními jednotlivými případy, kde není nic konfrontačního.
Prosím, pojďme hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování asi ukončeme. Je to 46 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Pojďme na 43.
-42. Revokace usnesení.
Bod 42 se týká revokace usnesení zastupitelstva kraje, které souvisí vlastně s instalací fotovoltaických
elektráren na budovách krajského úřadu, konkrétně
střechy a v rámci Boženy Němcové objektu, kdy se zjistilo, že vlastně po provedených sondách,
které nebyly možné dříve, tak se zjistilo, že nebyla provedena provětrávací mezera a že 25 let stará
okna nejsou kompatibilní vlastně s novou střešní měděnou krytinou. Tak tímto, vlastně touto revokací
napravujeme ty nedostatky a zařazujeme vlastně do toho financování i nápravu
v podobě té provětrávací mezery a výměny oken. -Tak asi technikálie.
Pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování ukončíme a je to 45 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo. 43. -43 se týká koupě pozemků,
na kterých dlouhodobě hospodaří a jsou ty pozemky využívány krajským školním hospodářstvím.
Jedná se především o přístupovou cestu ke Strbskému rybníku a okolí té přístupové cesty, takže
krajské školní hospodářství požádalo, zda bychom tyto pozemky nemohli od uvedeného majitele,
majitelky odkoupit. -Tak asi rozumná úvaha.
Pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončit. Je to 47 pro, proti, nikdo, nezdržel se nikdo. Pojďme na bod číslo 44.
-44 je pro nás, doufám, pozitivním
přijetím daru v momentě, kdy to schválí všechny orgány vlastně města Českých Budějovic, jak rada,
tak zastupitelstvo. A tady vás žádám o schválení přijetí daru pozemku, který je ve vlastnictví
statutárního města České Budějovice a je to z důvodu výstavby nové Alšovy jihočeské galerie.
-A my taky deklarujeme, že ten pozemek by souvisel pouze s výstavbou, byl by pouze pod tou galerií a pokud by
někdy Jihočeský kraj pojal myšlenku, a to už asi tady nikdo nebudeme, že tam bude tu galerii bourat,
stavět něco jiného, tak by musel ten pozemek městu vrátit, což mi přijde jako velmi korektní zapojení
města do tohoto projektu. Pan kolega Lavička.
-Děkuju za slovo, pane hejtmane, kolegyně, kolegové. Vím, že jsme tady už jednou projednávali určitý pozemek
v Českých Budějovicích, kde jsme měli nějaké nevyjasněné věci a nakonec to dopadlo dobře
i na tom městském zastupitelstvu. Naopak musím říct, že tohle to velmi vítáme, protože ten kultur point,
který tam vznikne v rámci toho území, se tam scelí a myslím si, že tahle ta
galerie tam krásně sedne. To znamená, věřím tomu, že i na městském zastupitelstvu tohle to projde
bez jakýchkoliv připomínek, nebo připomínky asi budou, ale bez jakýchkoliv negativ a myslím si,
že tohle to je dobrá věc, která tam vznikne pro obyvatele nejenom Českých Budějovic. To bude velmi dobrá lokalita,
co se týče kultury. Děkuji.
-Já děkuju, považuju to za racionální, taky to budeme podporovat na zastupitelstvu města.
Myslím, že je prostě ten pozemek pod tou budovou
stejně jiné využití mít v té chvíli nemůže a pokud tam ještě dáme podmínku, že by ho kraj musel vracet,
tak je to podle mého super korektní a logické zapojení města do tohohle příběhu.
Tak pojďme hlasovat, kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme ukončit. Je to 46 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Teď pozemek pod schody u Bechyně.
-Pod schody... Pardon, omlouvám se.
-Pozemek pod schody u Alšovy jihočeské galerie v Bechyni, kde máme muzeum. Vlastně byly tam vystavěny schody
a my narovnáváme nesoulad, kdy nám město Bechyně daruje pozemky pod tím schodištěm.
Upozornil nás na to katastrální úřad, že máme nesoulad mezi evidenčním a skutečným stavem,
tak to takto nyní napravujeme. -Tak velká technikálie.
Děkujeme Bechyni za součinnost a pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Je to 48 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Teď pojďme křižovatka u letiště.
-Křižovatka u letiště. Vzhledem k výstavbě křižovatky u letiště, kdyby se mělo napojit Jihočeské letiště v obci
Paná u Českých Budějovic, tak tyto pozemky byly, nebo tyto nemovitosti byly ve správě krajského školního
hospodářství, tak my jim vlastně vjímáme tyto nemovitosti z hospodaření právě z důvodu výstavby té křižovatky.
-Což je logické a pojďme o tom hlasovat, to asi není nic převratného.
Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování můžeme ukončit. Je to 49 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Bod číslo 47 je taky technikálie.
-Číslo 47 je obdobný, kdy zase vyjímáme nemovitý majetek ze zřizovací listiny pedagogicko-psychologické poradny
z důvodu výstavby dětské polikliniky, kdy tyto nemovitosti byly rozděleny na dvě
samostatné celky. Jeden bude té polikliniky vlastně a druhý bude pedagogicko-psychologické poradny
a narovnáváme tím vztahy, které vznikly právě s tou investiční akcí té výstavby dětské polikliniky.
-Tak je to naproti Budvaru v Trégrovce. Myslím si záměr, o kterém už jsme informovali,
už máme vysoutěženo, začínáme realizovat, budeme budovat to personální zázemí,
jsme na to připraveni na dětském oddělení v Českých Budějovicích, v nemocnici.
Myslím, hezký příběh a teď je třeba tomu dát jenom tyhle technikálie, ať můžeme začít stavět.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme směřovat ke konci. Je to 49 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel.
Pojďme na další bod. -A bod 48 je také narovnání nesrovnalostí, které nám zjistil katastrální úřad,
kdy my jsme od Českých radiokomunikací vlastně koupili nemovitost. Podal se návrh na vklad na katastrální
úřad, kdy ten zjistil rozpor mezi
vymezením nemovitosti, vymezením jednotek týkajících se
teras a balkónů, tedy společných částí, tak my tím dodatkem, který vám,
zde vám zde v tom materiálu předkládám, ke kupní smlouvě, tak toto napravujeme,
aby ten vklad na ten katastrální úřad mohl být uskutečněn.
-Tak pojďme prosím hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel. (pšík - ze sálu zastupitelstva)
-Na zdraví. -Je to pravda a hlasování můžeme ukončit. 49 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel.
Já děkuju Lucce a předávám ještě jednou slovo Tomášovi Hajduškovi na rozpočtové změny.
-Tak děkuju za slovo. Předkládají se vám ke schválení nebo k vzetí na vědomí rozpočtové změny,
které byly provedeny nebo byly předmětem jednání na radě kraje 15. ledna a 5. února. Tyto rozpočtové změny jsou
především o tzv. převoditelnosti výdajů z roku na rok.
Já jenom zopakuju, že my se samozřejmě snažíme na podzim každého roku zpřesnit odpočet a rozpočet,
zpřesnit odhad rozpočtu. To znamená, pravidelně na podzim dostávají naši kolegové na odborech
žádost o to, aby řekli, které investice ví, že
naplánované se budou dělat příští rok, případně které investice se již dělat nebudou,
protože se změnil náhled na ně. V naprosté většině víme o investicích na podzim,
které přechází do dalšího roku, takže to je
součástí převoditelnosti, která se odehrává ještě v průběhu toho daného roku. Přesto, přese všechno,
ke konci roku zůstanou určité výdaje, nejenom investiční, ale i běžné, které byly v plánu do konce roku,
v tomto případě 25, provést, uskutečnit. A ono se to neuskutečnilo, takže celkem jsme tímto
způsobem převedli z roku 25 do roku 26
výdaje ve výši 964 milionů korun.
Z toho investice jsou zhruba za 600 milionů korun, na ten zbytek 360 milionů korun jsou běžné výdaje.
Ten soupis tam máte k dispozici v těch jednotlivých rozpočtových opatřeních,
takže pokud se budete chtít ptát na nějaký důvod zrovna tohoto výdaje, proč se převádí z roku na rok,
tak jsme připraveni vám to zodpovědět. A potom asi za pozornost stojí snížení,
odvod sníženého provozního příspěvku domova pro seniory mistra Jana Křišťana ve výši 909 000 Kč.
O ty peníze oni potřebují méně a bylo to odvedeno do našeho fondu rezerv a rozvoje.
-Tak pan kolega Kalina. -Děkuji za slovo. Jenom finanční výbor opět projednal a doporučuje schválení. Děkuju.
-Děkujeme a pojďme tedy na základě doporučení hlasovat, kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování prosím ukončíme.
49 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel. Dámy a pánové, teď nás čeká sestava zpráv z jednotlivých
výborů a já začínám finančním a pan kolega Kalina. -Takže děkuji za slovo, pane hejtmane.
Dámy a pánové, finanční výbor za období od 11. 6. do 9. 12. 2025 se sešel pětkrát.
Děkuji kolegům za účast pravidelnou. Vždy jsme byli usnášeníschopní. Ty jednotlivé body,
které jsme projednávali, máte uvedeny v materiálu. Myslím si, že je nemá cenu znovu číst a chtěl bych tady
poděkovat panu náměstkovi a hlavně paní tajemnici za součinnost a podporu a samozřejmě i zaměstnancům úřadu
za za součinnost s prací finančního výboru. Takže děkujeme. -My děkujeme.
-Dotazů jsem k dispozici. -Děkujeme a pojďme vzít zprávu na vědomí.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme končit. Je to 49 pro, proti, nikdo.
Už se blížíme ke konci, takže se začneme hýbat. Každý pohyb dává smysl, jak tady měl pan kolega Bláha.
Tak pojďme na zprávu kontrolního výboru.
Za kontrolní výbor prosím se hlásí paní kolegyně Nádravská, ano.
-Děkuji za slovo, pane hejtmane. Kontrolní výbor se v druhém pololetí roku 2025 sešel na svém jednání
celkem třikrát. Na všech jednáních jsme byli tedy v usnášeníschopném počtu.
Body, které jsme projednávali, se zaměřovaly zejména na kontrolu plnění usnesení zastupitelstva a rady kraje.
Dále jsme prováděli kontroly na jednotlivých projektech financovaných z rozpočtu Jihočeského kraje
v kontrolních skupinách. Řešili jsme podnět Autis centra OPS a obdrželi jsme od odpovědných osob informace
o společnosti Jihočeské centrum kybernetické bezpečnosti, za což mnohokrát děkujeme.
Zároveň bych též ráda poděkovala
naší paní tajemnici za vzornou a skvělou přípravu materiálů a zápisů ze všech jednání kontrolního výboru.
Eh, v příloze eh tohoto materiálu naleznete plán činnosti eh na další období, tedy na první pololetí roku 2026.
A to je zhruba všechno. Děkuji.
-Tak my taky děkujeme a prosím, pojďme hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončit. Je to 50 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel a přecházíme
ke zprávě o činnosti výboru pro výchovu a vzdělávání a předávám slovo paní primátorce Škodové-Parmové.
-Děkuji, pane hejtmane, za slovo.
Vážené dámy, vážení pánové, školský výbor se sešel v druhém pololetí roku 2025 čtyřikrát.
Těch projednávaných bodů bylo klasicky mnoho. Vy je máte v důvodové zprávě a co se týká účasti
jednotlivých členů školského výboru, tak eh ta účast na jednotlivých zasedáních byla vysoká a musím říct,
že eh velmi eh se dobře spolupracuje s jednotlivými členy.
Eh, co se týká eh plánu činnosti, tak vás požádám o schválení našeho plánu na následující období.
Děkuji. -Tak děkujeme a pojďme prosím hlasovat o zprávě z výboru pro vzdělávání.
Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování, myslím, můžeme ukončit. Je to 50 pro, proti, nikdo,
nikdo se nezdržel a máme zprávu o činnosti dopravního výboru a pan předseda Flandera.
-Já jsem Dobrý den všem. My jsme se sešli za minulé pololetí třikrát, projednávali jsme veškeré materiály,
které šly potom na jednání, zasedání zastupitelstva. Veškeré materiály, které jste dostali,
byly tam u nás projednány a byly doporučeny, tak se dostaly na jednání.
Pokud se jedná o účast, chci poděkovat všem, protože vždy jsme byli usnášeníschopní a účast je je pravidelná.
Chci poděkovat paní tajemnici a paní doktorce Tetaurové za perfektní spolupráci a také i Kordu,
který s námi spolupracuje na na na dalších věcech. Takže jinak plán máte před sebou,
kdokoliv byste cokoliv potřeboval, jsem k dispozici.
-Já taky děkuju. Je to další zpráva z našeho výboru a pojďme o ni hlasovat.
Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování, myslím, můžeme ukončovat. 49 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel a teď nás
čeká hospodářský výbor a pan předseda Baštář.
-Děkuji za slovo. My jsme se v druhém pololetí sešli celkem dvakrát.
Jednání vždy je pracovní, účast je vysoká, takže za to bych rád poděkoval všem kolegům a kolegyním.
Zároveň bych rád poděkoval i zaměstnancům krajského úřadu za zpracování materiálů a představení
jednotlivých materiálů. Součástí přednesu je i plán činnosti na rok 2026.
Kombinujeme setkání jak distanční, tak prezenční, tak abychom šetřili finanční prostředky Jihočeského kraje
a v případě dotazů jsem k dispozici.
-Ano, já děkuju, děkuju za tuhle zprávu a pojďme prosím hlasovat.
Kdo je pro, kdo je proti, kdo se zdržel?
Tak je to 47 pro, nikdo proti a zdrželi se tři.
Pojďme teď prosím hlasovat o materiálu Zpráva o činnosti výboru pro venkov zemědělství a paní předsedkyně Šťastná.
-Taky děkuji za slovo. Máte podklady, které podrobně popisují naši činnost
za hodnocené období i plán do období dalšího. Také bych jako mí kolegové chtěla poděkovat
za konsenzuální práci všech členů, za perfektní přípravu podkladů a i komentáře,
odpovídání dotazů ze strany jak šéfa odboru životního prostředí Zdeňka Klimeše a jeho
kolegů. A účast byla docela slušná, teda koukám, pan poslanec Tureček za druhé pololetí jenom 33 %,
ale chápeme to náročné, ale zase tam mám vždycky spojku do parlamentu,
který také rád poradí v jakékoliv problematice. Děkuji a doporučuji zastupitelstvu
schválit tu předloženou zprávu. -Děkuju. Pojďme hlasovat. Kdo je prosím pro, kdo je proti, kdo se zdržel?
Hlasování, myslím, můžeme ukončovat. Je to 50 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel.
A poslední je Zpráva o činnosti výboru pro zdravotnictví, ale pan předseda se omlouval. Nevím, jestli Jirko,
máte někdo z klubu dohodu, kdo to odprezentujete, nebo já k tomu případně můžu říct? Jo, pan kolega Pelíšek.
Tak jo, omlouvám se. -Dobrý den, teda jestli mohu za náš výbor a za pana předsedu.
My jsme se sešli třikrát, účast členů také byla vysoká a zabývali jsme se zejména žádostmi dotačního programu
Dostupná zdravotní péče v Jihočeském kraji. Navštívili jsme nově zrekonstruovaný pavilon v nemocnici
v Českých Budějovicích a domluvili jsme se na posledním zasedání na plánu naší další činnosti.
Děkuji. -Tak já taky děkuju a pojďme hlasovat. Kdo je prosím pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Dámy a pánové hlasování ukončíme. Je to 50 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel.
Tím jsme prošli všechny body a zase velmi děkuju za to racionální jednání těm, kteří chtěli a avizovali,
že potřebují dřív. Si myslím, že jsme to zvládli. A teď nás ještě čeká bod Různé,
do kterého vidím dvě přihlášky z řad obyvatel Jihočeského kraje.
A první je paní Miroslava Duřtová, která se hlásí se svým příspěvkem do právě tohoto bodu Různé.
Tak prosím, paní Ing. je to vaše.
A potom se hlásí kolegové ještě ze zastupitelstva.
Tak začneme prosím občany, jestli to nevadí. Jo, kdo je prosím? Tak. -Dobrý den, vážení zastupitelé,
já bych se vás chtěla zeptat. Letos proběhlo médii, byla poměrně tuhá zima. Já jsem teda zaregistrovala tři,
možná jich bylo víc, bezdomovce, jeden Tábor, jeden z Strakonice, jeden někde
u českobudějovické nemocnice. Tak bych se chtěla zeptat,
paragraf 4341 se jmenuje Pomoc osobám v hmotné nouzi plus občanům sociálně nepřizpůsobivým. Tam jsou dvě položky.
Na rok 2026 je to 5 milionů
na kroužky dětem a 27 milionů zhruba na obědy dětem z dotačního programu Obědy dětem 2,
který je alokován částkou 38 milionů korun. Jenom se chci zeptat, jestli nějakým způsobem kraj,
ačkoliv vím, že to je záležitost obcí a měst, ale jestli nějakým způsobem kraj se stará také tyto o
tyto občany nějakou metodickou prostě podporou, nebo
je prostě v tom paragrafu 4341, nevím jak na roky předešlé, ale letos tam teda
jako nic nevidím, žádnou korunu. Tak protože se tady dneska schvaloval ten dodatečně zařazený bod finanční
pomoci Ukrajině, tak já jenom, já se samozřejmě jako proti tomu nějak neohrazuji,
ale jestli teda také je myšleno prostě na tyhle lidi, nebo je to všechno prostě dávano do pytle,
že to jsou lidi, kteří nechtějí pracovat a není jim pomoci, jak se k čím předchází atd.
Takže to je jeden dotaz. Další dotaz je, jestli by přece jenom nešlo nějakým způsobem zabrat
tu kameru na ty tam dozadu, na ty chlebíčky, tataráčky, džusy, řízečky, dortíčky, kanapky atd.
Někam jinam, protože to neustálé chození si a konzumace cukru a
prostě přepáleného tuku jako zpomaluje ty mozkové závity, mozky potom nepracují tak bystře a rozptyluje to.
Jestli přece jenom byste, já už jsem to tady dvakrát zmiňovala, nezauvažovali na tom,
že to jaksi pod vaši úroveň, ty platy přece jenom těch politiků jsou valorizovány
pravidelně a nejsou až tak nízké, tak možná by to chtělo aspoň zabrat tu kameru někam jinam.
To je všechno, děkuji.
-Tak my děkujeme za příspěvek a já předám slovo asi paní náměstkyni Kozlové,
aby mohla přímo reagovat na ten první část dotazu. Na tu druhou se přiznám, že teď úplně nevím,
mě moc reakcí nenapadá, ale zkusíme paní docentku Kozlovou, to bude lepší.
-Paní inženýrko, děkuji, že jste se na to zeptala. Ráda vysvětlím. My jako Jihočeský kraj,
odbor sociálních věcí, úzce spolupracujeme vlastně se všemi městy a obcemi, které mají v povinnosti
vykonávat sociální práci na jejich území. Týká se to především obcí s rozšířenou působností.
Tam, kde se vyskytnou problémy, tak se jim snažíme pomoci.
Je to vždycky o té kvalitní sociální práci. A pokud jste viděla nějaké osoby bez přístřeší,
tak jsou to obvykle ty osoby, které nechtějí s námi vůbec spolupracovat.
To znamená, oni vlastně nabízenou pomoc od těch sociálních pracovnic a sociálních pracovníků odmítají.
A tam potom těžko my můžeme s nimi nějakým způsobem spolupracovat dál a přesvědčovat je o tom,
bez té jejich vůle vlastně o tom, co co by měli udělat. A když si nechtějí nechat pomoct,
tak je to opravdu velmi složité. Jinak všichni ti, kteří chtějí pomoct, tak mají za zajištěná místa
v azylových domech.
Nenecháváme je určitě na mrazu a tohle to je otázka opravdu měst a obcí, ale s naší úzkou spoluprací.
U obyvatel, kteří nechtějí, tak my s tím nemůžeme nic dělat. Jestli vám to vysvětlení takhle stačí.
-Dobrá. Pak tady máme druhého přihlášeného do debaty, je občana, a to je pan Václav Málek,
který už měl vystoupení ke konkrétnímu bodu, ale teď tu mám druhou jeho přihlášku do bodu Různé diskuze.
Tak pane Málku, je to opět vaše.
-Ještě jednou dobrý den. Chtěl bych poděkovat panu hejtmanovi za tu vstřícnou nabídku,
která tady zazněla při mém prvním vystoupení. Ale považuji za seriózní to, když člověk něco požaduje,
chce, takže by měl taky se zapojit do práce a dát nějaký příspěvek. Já jsem si dovolil, protože vidím,
že už je 12 hodin, tak vás nechci dlouho zdržovat, takže si myslím, že to za 6 minut zvládnu.
Tak si dovolím ještě tady jeden příspěvek. Vážení zastupitelé, za účelem zajištění řádného
a kvalitního rozvoje klíčové infrastruktury, kterými bezesporu jsou dálnice a komunikace dálničního
typu, pro podporu a zajištění infrastruktury Jihočeského kraje, jenž determinuje úspěšný rozvoj
a prosperitu našeho životního prostoru, snad i v souladu s ideovým mottem poprvé pořádně u nás
na jihu vzniklého nového nadějného politického hnutí Naše Česko, které je většina z vás aktivní součástí a jež
v tuto chvíli určuje a předurčuje rozvoj našeho kraje svými skutky v tuto dobu,
rozhoduje, jak moc bude rozvoj Jihočeského kraje úspěšný či nikoliv, si jako občan Jihočeského kraje dovolím
předložit krajskému zastupitelstvu podnět, jehož účelem by mělo být podpora pro úspěšný rozvoj
klíčové dopravní infrastruktury v našem kraji.
Ale dost agitace, tolik na úvod. Nyní přejdu k tomu podstatnému, to je k přednesení podnětu.
Tak to prosím, se mnou ještě chvilku vydržte. Já, Václav Málek, bytem Písek atd.,
tímto podávám zastupitelstvu Jihočeského kraje následující podnět.
Na změnu části třetí usnesení číslo 87/2025/ZK-5 ze dne 10. 4. 2025.
Uvedené usnesení ukládá Krajskému úřadu Jihočeského kraje sledovat a vyhodnocovat střednědobé a dlouhodobé národní
strategie v oblasti investic na silniční a dopravní síti a prosazovat přestavbu silnice I/20
na dálnici v celém úseku Písek - České Budějovice.
Průběžně po 10 měsících jsem se pouze dozvěděl, že usnesení Jihočeského kraje je úřadem plněno průběžně.
Jako možnou příčinu tohoto stručného hodnocení plnění usnesení vidím
v ne dost konkrétně obsahově i termínově formulovaném textu tohoto usnesení. Vede mě k tomu skutečnost,
že zastupitelstvo kraje se za celou tu dobu z hlediska dlouhodobého dopadu na Jihočeský kraj
nezabývalo tak významným dokumentem, jakým je
dokument ministerstva dopravy z dubna 2025 Rozvoj dálniční sítě v České republice po roce 2050 a ani ani
změnou přestavby komunikace I/20. Tímto podnětem,
jehož projednání požaduji v krajském zastupitelstvu Jihočeského kraje, předkládám krajskému zastupitelstvu
následující návrh: část třetí usnesení číslo 87/2025/ZK-5 ze dne 10. 4. zrušit a nahradit ji usnesením.
Římská 3 ukládá Krajskému úřadu Jihočeského kraje požádat ministerstvo dopravy,
aby zadalo ŘSD neprodleně zpracovat minimálně časově a finančně úsporný rámcový souhrn prací,
nákladů a požadavků na součinnost s Jihočeským krajem na realizaci změny připravované přestavby komunikace 1/20
z Písku do Pištína z tří pruhů na čtyř pruh s řádným bezpečným středovým oddělovacím pásem osazeným svodidly
po celé délce uvedené trasy, tak aby s využitím
nadstandardního progresivního nasazení byl celkový posun dokončení termínu čtyř pruhů oproti tří pruhům minimální.
Minimální termín co nejdříve. Římská 4
ukládá radě a dopravnímu výboru Jihočeského kraje posoudit dokument ministerstva dopravy z dubna 2025 Rozvoj
dálniční sítě v České republice po roce 2050 a mnou
předložený návrh v příloze a předložit krajskému zastupitelstvu takový návrh dálničních koridorů v jižních
Čechách s odůvodněním a případnými variantami, který jako důstojný a srovnatelný s ostatními regiony
České republiky bude vytvářet předpoklady pro dlouhodobý rozvoj Jihočeského kraje.
Termín na zasedání zastupitelstva 18. 6.
-Pět, pět minut, pane Málku. A já myslím, že tohle můžeme probrat na té schůzce.
Myslím, že některé věci proběhly. Pokud budete chtít, my stejně teď nemůžeme už v bodě Různé o těchto
věcech hlasovat. My bychom je museli předložit na příští zastupitelstvo. Já navrhuji, abychom se potkali.
My si je od vás vezmeme. Případně, pokud se s některými ztotožníme, můžeme je předložit.
Pokud ne, tak je předložíte vy třeba na příštím zastupitelstvu.
Ale teď už nemá cenu detailně číst tyto podněty, protože my o nich nemůžeme hlasovat. Já už jsem u konce.
Už to bude. Poznámka: o zde přítomných navržených věcech můžete jednat hotově. V souladu se zákonem
129/2000 Sbírky zákon o krajích jako občan Jihočeského kraje vznáším tento podnět ústně tady a teď na jednání
zastupitelstva 19. 2. 2026. Současně tady a teď na krajském zastupitelstvu tento podnět krajskému
zastupitelstvu při jeho jednání předávám, doručuji v písemné formě a žádám,
aby ho krajské zastupitelstvo vyřídilo v zákonné lhůtě. Takže to tady mám, jestli to tady můžu předat.
Moc děkuju. Támhle možná pan kolega Podhola, ředitel mojí kanceláře, si ho si ho vezme, jo?
Támhle, jo? Děkujeme.
Tak pak už má. -Poslední věc. Jako občan si tady vystupuju. Přišel jsem do
do styku s krajským úřadem a musím teda konstatovat, že je to tady vedeno velice pečlivě a perfektně.
Zápisy a ty procedurální věci jsou naprosto v pořádku.
Takže já bych se chtěl taky vyjádřit pochvalně k práci úřadu Jihočeského kraje. Děkuju, na shledanou.
-Tak my děkujeme, zejména za úředníky. A máme přihlášené do debaty ještě dva zastupitele.
Prvním je pan kolega Liška.
-Vážené zastupitelky, vážení zastupitelé, obracím se na vás ohledně dvou bodů.
Nejprve bych se chtěl zeptat na téma dětských domovů. Obrátilo se na mě několik zaměstnanců,
kteří stále cítí určitou nejistotu, jak to s dětskými domovy bude v následujících letech.
Zajímá mě tedy, zda je připravena dlouhodobější koncepce všech dětských domovů v Jihočeském kraji v souvislosti
s plánem transformace dětských domovů a případně časový horizont propouštění, případně zaměstnanců,
kteří v rámci té transformace nebudou potřeba, jako jsou kuchařky, uklízečky či údržbáři.
Zároveň se chci zeptat, zda už má kraj propočítáno, jaké budou celkové náklady v případě kompletní
transformace, zda budou vyšší, nebo naopak nižší. Poprosím případně ty informace zaslat na e-mail.
Chápu, že na to dáme tolik času. A druhým bodem bych chtěl navázat na starostu města
Prachatice Jana Bauera ohledně nemocnice Prachatice.
Určitě je potřeba informovat pravidelně ohledně aktuální situace v nemocnici,
aby se předešlo zbytečným spekulacím ohledně její další budoucnosti, zejména její dětského oddělení,
které považuji za klíčové pro budoucnost města i celého regionu, zejména pro mladé lidi,
aby měli motivaci se do Prachatic, do prostě našeho okresu, vracet. Stále ty spekulace ve městě jsou po tom,
co bylo zrušeno vlastně gynekologické oddělení, nebo spíš porodnice byla zrušena, tak ty spekulace jsou
čím dál častější. Tak prosím o pravidelnější informování a budu případně i rád,
pokud se zastavíte v dubnu na zastupitelstvu města Prachatice, abyste případné spekulace odčinil.
Děkuju. -K těm dětským domovům my vám ty informace asi sepíšeme a kolegové z odboru školství vám to poskytnou.
Co se týče té prachatické nemocnice, ono je to tak, že se nikdy nevyhneme nějakým spekulacím.
Ti lidi si tam prostě budou vyprávět ty věci a je třeba si ale jako otevřeně přiznat,
že my pracujeme s nějakým jako penzem lékařů, s nějakým počtem těch lékařů,
kteří jsou schopni někde fungovat. A pokud se nám stane, že někde v nějakém oddělení prostě se rozhodnou dva nebo
tři lékaři, zvlášť takhle na malém městě, jako odejít, tak ono se to strašně jako blbě vybírá.
A je také třeba vlastně těm lidem otevřeně říct, že řada těch oddělení už jako funguje úplně jinak.
Čili tam je dneska debata o tom, že tam není dlouhodobé lůžkové oddělení gynekologické péče,
ale je tam každý den přítomný doktor, každý den jsou připraveni, nebo dvakrát týdně operovat malé výkony,
jenom ty větší prostě si převezou do Budějic a odoperují je na lepším pracovišti.
A já si pořád myslím, že bychom měli poctivě vysvětlovat těm lidem, že není cílem mít nemocnici za barákem.
Nemocnici máte mít tak, abyste se z ní vrátil, prostě abyste byl co nejrychleji z doma.
A já prostě, a myslím si, že jsem o tom přesvědčený, že většina těch pacientek v Českých Budějovicích
má zajištěnou řádově lepší péči než na tom okrese. To je jako z principu dané z počtu operací.
A samozřejmě nás tenhle vývoj čeká u řady jiných oddělení.
Mimochodem, třeba dětská oddělení po světě už zdaleka nefungují tak, že by byla lůžková na takovéto.
Jsou tzv. dětské stacionáře, kam to dítě přijmou, nechají ho tam ležet třeba do sedmi,
osmi do večera a buď jde domů. A když nejde domů, tak ho převezou na pracoviště vyšší úrovně,
protože ho nikdo nechce sušit na tom okrese. To je dneska úplně normální medicína,
která před 15 lety nebyla. A myslím, že to tak je. Čili fixovat se na to, jestli tam máme postele pro děti,
na kterých leží přes noc, my potřebujeme v každé té nemocnici mít jako super péči a vědět,
že každý malý pacient je o něj postaráno jako suprově. A to zajistíme, budeme to dělat,
jsme na to připravení a budeme právě proto propojovat ty Budějovice s Prachaticemi a s Krumlovem.
Ty větší nemocnice s tím problém nemají, ale u těchto menších prostě ty personálie jsou natolik
citlivé a ten počet lékařů je tak malý, že my musíme být opravdu připravení na toto dělat.
Mimochodem si myslím, že budeme je muset, a to byla moje debata s ministrem, a pokud
členy hnutí ANO můžu o něco poprosit, tak abychom všichni bojovali za to, aby se spojilo vzdělávání těch doktorů,
vlastně že by se ty nemocnice mohly spojit. Protože dneska Prachatice, Krumlov,
nikdo nemá tolik výkonů, aby mohl akreditovat, vlastně být akreditované pracoviště pro vzdělávání,
a už to nikdy nebude. Prostě při takové porodnosti už nikdy Prachatice, Krumlov,
a my s tím budeme mít problémy v jiných jako nemocnicích a celá republika. Když se prostě narodí xkrát míň dětí
než před 15 lety, tak nebude možné vzdělávat ty doktory, aniž bychom nespojili Budějice a Prachatice dohromady
a nedali jim jako společné výkony. Na tom všem pracujeme. A že to pro někoho, kdo si pamatuje tu nemocnici,
jako že tam... To je jasné, že pro ty lidi je to bolestivé, já tomu rozumím,
ale musíme být racionální. A víte, že jsem si to minule na tom zastupitelstvu poctivě vedle pana starosty odseděl
a reagoval na všechno. Já jsem na to připravený znovu. Tak, pan kolega Hajdušek.
-Já jsem chtěl, paní občance, paní inženýrce Duřtové, reagovat na tu její poslední otázku, ale ona tady není.
To byla, bylo bylo ohledně asi připomínka na kvalitu místního občerstvení, nebo nevím,
jestli jestli namítala, že tu vůbec jako občerstvení máme. No, tak já jsem u nás v Katovicích,
u Strakonic, zažil spoustu výroček, kde občerstvení je úplně integrální součástí každé té výročky.
Takže si nemyslím, že když může být na každé výročce včelařů, zahrádkářů,
chovatelů, hasičů, fotbalistů, sokolistů atd., že by nemohlo být občerstvení tady.
Ale myslím si, co je důležité, že tady teda máme mnohem zdravější občerstvení než je na těch výročkách,
jo, protože některé ty tataráky a guláše mají do zdejšího zdravotního standardu jako hodně daleko.
Tak si myslím, že paní inženýrka nemusí mít o zdraví jako
volených zastupitelů Jihočechů, to znamená krajských zastupitelů, starost,
že to občerstvení tady je dostatečně kvalitní a je tady samozřejmě v první řadě dost ovoce a zeleniny.
Dodává nám ho, dodává nám ho střední škola, naši učni.
Paní redaktorka Kolářová si to rovnou vyfotí, ať to má do do toho. A já pro,
pro odlehčení a pro ty, kteří by chtěli pro paní kolegyni Duřtovou příště mít nějaký argument,
tak já jsem si tady schroupal proteinovou tyčinku, tak kdybyste někdo chtěli, tak já vám příště přinesu,
abyste to měli lepší a mohli vykázat zdravou stravu v průběhu zastupitelstva.
Tak, poslední, pan kolega Váňa.
-Děkuju za slovo. Já jsem chtěl reagovat podobně jako pan inženýr Hajdušek.
Víte, na mě to vystoupení celé působilo hodně populisticky a lacině, jo.
Bavit se tady o třech bezdomovcích, myslím si, že všichni, kteří jsme na obcích,
ten problém vnímáme, řešíme to. Já můžu říct, že v Třeboni jsme asi pro dva lidi,
potom pro jednoho, koupili nějakou buňku, kterou jsme dali k dispozici, zaplatili jsme ToiToiky tak,
aby prostě ten život toho člověka, který se nechce zařadit nějak, aby byl nějaký snesitelný,
tak jak to říkala paní docentka Kozlová. Co se týká té druhé otázky, tak ono
by tady mohla vzniknout jakási pachuť, a říkám to, protože tady máme návštěvu. Víte, já jsem dlouhou řadu let
v zastupitelstvu, jsem živnostník, jsem také starosta v této chvíli, neuvolněný starosta,
a musím říct, že jsem nikdy na kraji nežádal o nějaké refundace mzdy, nikdy jsem si nenechal proplácet
cestovné atd., takže všechny ty náklady moje osobní, kdybych to vzal takhle, asi převyšují tu odměnu,
kterou za to dostávám. Myslím, že to je úplně stejné u všech.
Měl jsem takovou potřebu tohle to tady říct, ale ne kvůli nám jako kolegům, protože všichni to víme,
ale spíš kvůli té návštěvě. Takže, byl to takový bohapustý populismus a a laciné gesto.
Děkuju. -Já myslím, že možná kvůli studentům je dobré říct,
a to je možná správná poznámka pana kolegy Váni, všichni, kteří tady sedí, milí studenti, jako zastupitelé,
tak krom nás, kteří jsme jako hejtman a dva nebo tři náměstci, tak to není jejich pracovní náplň.
Ti lidé všichni chodí do své práce každý den normálně a jednou za měsíc nebo za dva se
tady sejdou jako zastupitelé. Jejich odměna je pár tisíc korun a nejsou to vůbec žádné měsíční platy.
Abyste měli představu, že tihle ti lidé jsou každý den placeni za to, že jsou zastupitelé,
nemusí nic dělat a berou tisícky, desítky tisíc. Každý z nich chodí normálně každý den do práce a jednou
za dva měsíce se tady sejdeme a ty odměny za to, že jsou zastupiteli, jsou skutečně v jednotkách tisíc.
A skoro bych řekl, že když to někdo dělá poctivě, tak většinou utratí víc, než si tady odsaď odnese,
s tím, jak sem dojíždí atd. To jenom pro upřesnění a děkuju panu kolegovi Váňovi,
že mě na to navedl. A jenom ať se teda neprodloužíme tím debatu ještě asi o další hodinu.
Tak, paní kolegyně Šťastná.
-Nedá mi to nepřihřát si polívčičku. Já jsem ráda, že tady občerstvení je i jako symbol
důležitosti zemědělství, potravinářství. Mám malou připomínku: nemohlo by to mléko být jihočeské?
Tam je nějaké holandské nebo do kafe.
-To je dobře. Musíme se obrátit na na střední školu, co nám to prodávají.
Dobré. Tak, kolegyně Šťastná se nezapře, Chutná hezky jihočesky. Tak, pan kolega Hajdušek ještě.
-Já jenom připomenu, abychom na to nezapomínali. V minulém volebním období, pokud se nepletu,
bylo sedm uvolněných náměstků, v tomto volebním období jsme tři
a nemáme jediného uvolněného předsedu výboru nebo komise.
Jsme naprostá rarita ve srovnání se všemi kraji.
Je divné, že si ještě žádný novinář nedal tu práci místo focení chlebíčků porovnat, kolik je uvolněných
funkcionářů na kraji v jednotlivých krajích, protože opravdu jsme v tom rarita.
A za téhle té situace se tady dohadují o tom, jestli jako je tady občerstvení má být a v jaké kvalitě,
mi přijde trochu pod úroveň. Ale právě kvůli vám, studenti z Volyně, si myslím, že jsme se této otázce
nechtěli vyhnout, abychom tady nevypadali jako nějací papaláši, kteří nejsou schopní odpovídat
na nějaké běžné otázky, které samozřejmě každého potom jako zajímají.
-Tak, já děkuju a děkuju všem zastupitelům za věcný průběh tohoto zastupitelstva.
Samozřejmě jsme vám všem k dispozici, pokud byste v průběhu pauzy mezi zastupitelstvy cokoliv potřebovali,
tak se na nás obracejte, i naši úředníci jsou k dispozici.
Přeju vám dobrou chuť k obědu a
hezký zbytek dnešního dne. Děkuju.