-Tak dámy a pánové, dovolte mi, abych vás přivítal, prosím všechny, abysme zaujali místa v sále,
abychom mohli zahájit třetí zasedání zastupitelstva, které bylo řádně svoláno a zveřejněno v souladu
s § 40 a 42 zákona 129 2000 Sb. o krajích. Chci vás všechny přivítat tady v zasedacím sále
našeho krajského zastupitelstva a věřím, že tohleto naše poslední letošní předvánoční zasedání
proběhne v pracovních atmosféře. Současně zde vítám studenty druhého ročníku střední školy
a jazykové školy s právem státní zkoušky z Volyně, kteří by měli být přítomni a podívat se na průběh
krajského zastupitelstva. Podle registrace v hlasovacím zařízení je v současné době přítomno 52 členů
zastupitelstva, což odpovídá nadpoloviční většině a taky omluvenkám, které bysme tu měli,
jsme tedy schopni jednat a právoplatně se usnášet.
Za neúčast se omluvili tentokrát vlastně pouze poslanci z hnutí nebo z klubu ANO. A je to pan poslanec Kubík,
pan poslanec Kubíček a pan poslanec Tureček. Za příchod se nikdo neomlouval a nikdo neavizoval dřívější odchod.
A věřím, že ty body zvládneme v rozumném časovém parametru.
Dále sděluji přítomným, že na webových stránkách kraje probíhá online vysílání z tohoto zasedání.
Záznam z tohoto zasedání bude následně zveřejněn po případné anonymizaci osobních údajů na internetových
stránkách kraje. Pro případné vystupující z řad veřejnosti uvádím,
že vystupující má právo podat námitku proti zveřejnění záznamu ve smyslu zákona o zpracování osobních údajů,
ta námitka bude zaznamenaná do zápisu a v případě uznání té námitky bude před zveřejněním záznamu daná
část záznamu upravená. Dámy a pánové, podle článku pět odstavce čtyři písmene c.
Jednacího řádu zastupitelstva vám předkládám v úvodu návrh na volbu dvou ověřovatelů zápisu z dnešního
zasedání a měla by to být paní zastupitelka Magdalena Opozerová a pan zastupitel Vojtěch Filip,
pokud ani jeden z nich nemá nic proti, tak bych poprosil, abychom připravili hlasování a hlasovali, kdo je pro,
kdo je proti a kdo se zdržel?
Já vám ještě k tomu řeknu, že podle zákona o krajích je nutno pořídit zápis,
včetně všech podpisů nejpozději do 15 kalendářních dnů po skončení jednání hlasování proběhlo,
je to 52, 51 pro, proti nikdo, nikdo se nezdržel, takže oběma potom poděkuji.
Předkládám vám návrh na složení návrhové a volební komise, jejímž úkolem zase bude sledovat průběh zasedání,
přijímat písemné návrhy na změny usnesení nebo nová usnesení, případně řídit volby, složení komise,
návrhy za klub ODS, Petr Eliáš, za ANO, Jiří Iral a za Stačilo. Jana Turoňová.
Pokud nikdo nemá připomínku a kolegové souhlasí, tak prosím, zase připravme hlasování a hlasujme,
kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak hlasování můžeme ukončit
52 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Prosím členy, aby se odebrali do předsálí
a zvolili předsedu. V souladu s článkem pět jednacího řádu zastupitelstva. Konstatuji, že zápis
z toho minulého zasedání 28. listopadu byl ověřen zastupiteli, kterými byli paní inženýrka
Nádravská a pan doktor Zahradník a byl podepsán a nebyly k němu vzneseny žádné námitky. Je k dispozici.
Pardon. Je k dispozici u pracovnic kanceláře hejtmana.
Tak. Pořízením zápisu v této chvíli pověřuji paní Radku Mrázkovou z organizačního oddělení kanceláře
hejtmana, počkáme, až se kolegové dohodnou, kdo bude předseda a já postupně tedy přejdu k programu.
Dámy a pánové, návrh programu dnešního zasedání je obsažen v pozvánce, kterou jste dostali radou kraje,
byl schválen 4. prosince a sděluji vám k němu následující informace.
K zařazení do programu zasedání byl na pozvánce avizován mou předložený návrh,
který byl odeslaný a zveřejněný s ostatními podklady v řádném termínu a je to změna,
stanou společnosti Jihočeské letiště a s tam snižujeme počet z 11 na devět.
A je to po konzultaci s vašimi opozičními kluby a navrhuji ho vložit do programu jako bod šest.
A protože následně by rada kraje, která zasedne ještě odpoledne a už nominovala konkrétní
členy do dozorčí rady, tak, jak jsme se s vámi na tom domluvili a z radou kraje schváleného programu máte
ve svých na stolech ještě výměnu usnesení předkladatele, pana náměstka Hajduška k bodům 12 a 13,
což je rozpočet Jihočeského kraje a střednědobý výhled, to jsou jenom vlastně změny materiálů
ve smyslu změny navržených usnesení po projednáních
ve finančním výboru a v radě kraje. Má někdo nějaké doplňující body,
které by chtěl zařadit na program?
Hlásí se Petr Eliáš, že je předsedou komise. Ano, tak děkuju.
Pokud nemá, tak prosím, hlasujme o zařazení bodu šest a.
A že bereme na vědomí, že jsou změny, které nám leží na stole.
Bodě 12 a 13. Kdo je prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme tím pádem ukončit. Je to 52 pro, proti nikdo a nezdržel se nikdo.
A teď tedy schválíme celý program nově s těmito změnami.
Kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak hlasování myslím, ukončíme 50 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Dámy a pánové, myslím, že můžeme přejít k programu. Já ještě na úvod poděkuju zástupcům opozičních klubů,
jak kolegům ze stačilo, tak kolegům z ANO. Prošli jsme zase společně všechny body
na pracovních schůzkách. Je to docela dobrá tradice, kterou jsme tady zavedli v minulém volebním období.
Myslím, že nám potom ušetří hodně času při projednávání těch bodů. Děkuju,
že ty schůzky byly pracovní, domluvili jsme se vlastně už na všech zástupcích do naprosté většiny našich komisí,
které bude rada potom schvalovat do dozorčích rad, nemocnic a také letiště. Ještě nám přibývají dozorčí rady
Kordu, rery a JVTP, což společně probereme. Body na zastupitelstvo jsme prošli, takže věřím,
že to dneska pracovně zvládneme. Pojďme na to. Bod číslo dvě je prvním bodem a je to zpráva
o činnosti rady Jihočeského kraje za období 15. listopadu do 4. prosince. Zpracované standardně.
Pokud máte nějaké dotazy, tak se, prosím, ptejte,
pokud nejsou, tak poprosím o přípravu hlasování a můžeme rovnou hlasovat bod číslo dvě,
kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Je to 50 pro, proti nikdo, nikdo se nezdržel.
Prosím, pojďme na bod tři. Velmi podobný. Tentokrát zpráva o plnění
usnesení zastupitelstva ke dni 3. 12. 2024
znovu otevírám diskusi.
Tak nikdo se nehlásí. Pojďme, prosím, hlasovat o bodu číslo tři.
Kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování myslím můžeme ukončit, je to 51 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Bod číslo tři, stanovení výše měsíčních odměn za výkon funkce neuvolněného člena zastupitelstva k 1. 1. 2025
tady jsou částky o vlastně odměnách tak, jak jsou definovány, výše odměn se stanovuje na základě
průměrné hrubé měsíční nominální mzdy na přepočtené počty zaměstnanců v národním hospodářství.
My pokračujeme v tom, co jsme tady měli zavedeno a nic neměníme oproti minulému volebnímu období.
Jo. Tak kdo je prosím, pro? Kdo je proti? Kdo se zdržel.
Hlasování ukončíme. 52 pro, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Teď je bod ryze technický.
Je to směrnice zastupitelstva o odměňování členů samosprávy nebo ne odměňování,
ale vlastně poskytování finančních náhrad. Je to víceméně kompilace tří směrnic,
které tady máte uvedeny, tak, abysme zjednodušovali tyhlety směrnice a technické postupy,
tak se ty tři vtělují do jedné. Není tam jakákoliv změna toho,
že by se měnila nějaká částka, pouze se technicky vlastně ze třech těch směrnic udělala jedna jediná.
Tak. Asi bez dotazů, prosím, pojďme hlasovat, kdo je pro, kdo je proti, kdo se zdržel?
Hlasování, myslím. Můžeme ukončit 52 pro, proti nikdo, nikdo se nezdržel. Bod číslo šest,
úprava závazkových stavů ze společnosti jihočeské letiště, částka, která je uvedená v rozpočtu.
A my vždycky musíme promítnout do závazkového vztahu s touhle naší společností, tady definuje,
že poskytujeme provozní dotace ve výši 75 000 000 a investiční dotace ve výši 19.
Je to to, co jsem probíral s kolegy z jednotlivých klubů. My, když jsme před čtyřmi lety přišli na, na vedení kraje,
tak se platila částka 100 000 000 Kč a letiště nefungovalo. V téhleté chvíli funguje a létá.
My jsme tu provozní částku stáhli o čtvrtinu na nějakých 75. Já jsem slíbil,
že se budeme snažit dál v tom pokračovat, ale že to neumíme určitě během roku.
Myslím, že to je racionální a logické. Daří se nám neustále navyšovat počty letů,
ale samozřejmě ta ekonomika toho letiště má řadu jako atributů, čím více letů,
tím zase více personálu pro jeho zajištění, dosažení skutečně mezinárodního letiště je souvislé s
nějakými standardy atd. takže provizní dotaci.
V téhleté chvíli ve výši 75 000 000 považuju za rozumnou a věřím, že se budeme v dalších letech dostávat na mnohem
nižší částky, co se týče investiční dotace, ta je tam v téhle té chvíli 19 000 000,
5 milionů se převádí nebo 4 miliony se převádí z loňského roku, 1500. Dodává. A je to dáno tím,
že my potřebujeme upravit letištní halu tak, abychom byli schopni odbavovat více letadel
v krátkém čase. Na to bohužel minulé vedení to bere někdo jako výtku nebo ne moc nemysleli, protože tím,
jak se pohybujeme na úrovni letiště, které musí řešit charterové lety, tak my nemáme možnost
si rozložit ty lety do jednotlivých hodin v dni a velmi často se stává, že dostaneme sloty,
které na sebe krátce navazují, a když neumíme ty letadla odbavit ve více nebo víc letadel v krátkém čase,
tak to nejde a na tom letišti je to úplně jednoduchý, za těma odbavovacíma pultíkama, kam odjíždí ty kufry,
existuje jenom jeden rentgen, přes kterej musí všechny projet. A to nás limituje v tom,
že nejsme schopni třeba během dvou hodin odbavit dvě letadla, takže my musíme dělat stavební úpravy
a koupit druhý rentgen, protože nikdo vlastně nepočítal s tím, že bude třeba odbavit dvě letadla v jednom čase.
Jsou to poměrně takový jednoduchý věci, který potom nesou tyhle ty investice.
Bez nich zase nenavýšíme počty a je to trochu začarovaný kruh, takže jenom, abyste věděli,
čeho se ty investice týkají.
V téhleté chvíli nám umožňují potom navyšovat možnost odbavení cestujících a tím pádem vylepšovat tu ekonomiku.
Takhle k tomuhle materiálu. Prošli jsme s kolegy z obou opozičních klubů a v téhle chvíli na něm asi
není moc co měnit. Tak. Hlásí se pan kolega Filip.
-Jmenuje kolegové kolegyně, já nemám nic protiinvestiční dotaci, myslím si,
že to je správná, správný krok. Nakonec všechny druhy dopravy by měl naše město mít,
to znamená jak železniční, silniční, říční, tak
leteckou, a to, co říkáte, je určitě správná věc. Mně jde spíš o tu provozních dotaci,
souhlasím s tím, že došlo ke snížení těch původních provozních dotací. Mně jde o to, nakolik je potřeba,
aby letiště inzerovalo, jestli by nebylo vhodnější, aby jedno letiště s těmi cestovními kancelářemi,
aby tu prezentaci toho odletu
dělaly ty cestovky, které to využívají. Já myslím, že si vydělávají na tom dost,
i když srovnám cenu odletu do stejné destinace z Prahy a z Českých Budějovic.
Tak a chápu, že Letiště Praha má jiné fixní náklady, tak jde o to, že ta cena vyšší proti ceně v Praze.
Přestože pro občana to není úplně
velký rozdíl ceny, protože my poskytujeme na rozdíl od Prahy to parkování zdarma a zejména časový, časový
aspekt je důležitý, protože nemusí jet nikdo do Prahy a samozřejmě vynakládat prostředky na
to cestování do Prahy autem nebo jinou dopravou.
Takže mně jde o to, jestli je nějaký plán na to postupné snižování, neříkám, že to má být hned.
Myslím si, že to je správně udělané, ale jenom chci vědět, jestli teda ten postup té snižování
provozní dotace je nějakým způsobem už připraven. Děkuju.
-Začnu tou inzercí. Jsem přesvědčen, že je třeba, abychom i my podporovali jako to letiště zájem Jihočechů
odsaď odlétat, protože ono jedno souvisí s druhým, pokud ty cestovní kanceláře tady mají velký
zájem a vyprodají ty lety, tak se jim potom lépe jedná s těmi leteckými společnostmi. Problém letecké dopravy,
pane doktore, je v letošním nebo v tomhle tom období ne, v letošním roce dán nedostatkem letadel a vlastně
dominantní pozicí leteckých společností na tom trhu, pro něž je úplně nejjednodušší přelítat jenom
na velký letiště a regionální je vlastně otravují do určité míry a je to vlastně vždycky o nějakém balancu.
Souboje těch cestovních kanceláří a těch regionálních letišť, proto jsem přesvědčen,
že správné, abychom i my jako letiště se zapojili do té propagace, protože čím víc Jihočechů to bude
využívat, tím se nám to zase bude jako lépe provozovat a ta ekonomika je v tomhle tom neúprosná,
proto jsem přesvědčen, že nějakých pár, kdybysme se bavili o stovkách tisíc daný do reklamy,
nám nakonec může jako zásadně udržovat to letiště v lepších ekonomických podmínkách. A druhá věc k tomu,
ano, plán je, my v téhleté chvíli o tom vlastně se bavíme a chceme mít nějaký plán na to, jak třeba během 234–5 let,
já bych to rád viděl v letech jsme schopni dosahovat maximálních, řekněme, odletových kapacit,
které jsou dány jednak vysycením toho trhu, to znamená nějakou lokalitou,
kolik je v ní obyvatel a je schopno odsud odletět. To samozřejmě má pár parametrů,
jednak, jak to letiště působí, protože naše letiště začíná vyhrávat třeba oproti Praze svojí velmi
friendly atmosférou. Pro rodiny, pro starší lidi. Takovej ten klid, kterej prostě nezažijete v tý Praze
a musíte běžet z jedný haly do druhý, to jako velmi začínají ty lidé oceňovat, ale je třeba to i propagovat,
o tom ta reklama je, aby o tom vůbec věděli, že to je možný zažít odlet v klidu.
Druhé je samozřejmě počet těch lidí, kteří jsou schopni sem dojet a ten se zásadně mění
a vyvíjí taky s infrastrukturou, čili postavená dálnice Do Lince do Rakouska bude zvyšovat
možnost těch lidí sem prostě přijet. Takže to má více atributů. Třetí, co budeme potřebovat,
je zapojit ty pozemky, které máme kolem, případně do ekonomiky letiště,
abychom je třeba mohli pronajmout těm firmám, ne jako kraj, ale jako letiště a zapojit je přímo do té
ekonomiky a nemuset to jako dotovat. Čili tohle to jsou nějaké úvahy, ten plán na to máme,
ale jak jsem sliboval, on se nějak racionálně vyvíjí. Nešlo to všechno udělat v prvních dvou letech a postupně
s tím budeme pracovat. Kdybyste se mě teď zeptal, jestli tam za tři roky budeme dávat 40 nebo 50,
tak vám na to neumím odpovědět. Pro mě by bylo adekvátní, kdyby se ta částka snižovala někam třeba k 20,
30, protože si myslím, že je to úplně legitimní a nástroje, které na to budeme hledat,
by měli mít kombinací zapojení těch pozemků maximální využití té kapacity, ale prostě jedno to souvisí s druhým.
Pokud se nám sem třeba povede přivést spolupráci joinventuru, Rolls, Royce a ČEZu,
pokud se nám sem podaří přivést zajímavé byznysy, tak to zase může jako zásadně rozhýbávat.
Všechno se to bude vyvíjet v nějakém čase. Nějaký plán máme, ale nejde ho nalajnovat
jako úplně jenom striktně, protože řada faktorů, který ho ovlivňujou.
Jo. Děkuju. Tak pojďme prosím tedy hlasovat, kdo je pro, kdo je proti, kdo se zdržel?
Tak hlasování můžeme ukončit. Je to 52 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Je tu tedy ten nově vložený bod, kdy měníme počet členů v dozorčí radě Jihočeského letiště z 11 na devět?
Po konzultaci s vašimi kluby? Odsouhlaseno, budeme nominovat na odpolední radě Jihočeského kraje.
Jako valná hromada letiště už konkrétní jména. Tak. Kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit? Je to 50 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Bod číslo sedm je prenotifikace služeb pro zajištění dopravy v rámci provozního souboru Šumava.
My na provozním souboru Šumava máme vysoutěženou společnost GW Train, která nám tam provozuje ty dráhy.
My bychom rádi vlastně v rámci zavedení integrovaného dopravního systému posílili vlaky a výkon,
protože chceme vlastně ty spoje navýšit i v téhle té oblasti, nám ta smlouva umožňuje navýšit je s tímhle
tím dopravcem, akorát musíme do Bruselu vlastně poslat prenotifikaci toho že tenhle ten proces budeme chtít
udělat, čili tenhle materiál je o tom, že informujeme Brusel, že právě na tomhle tom souboru
tratí, který máme vysoutěžený ve veřejné zakázce, by došlo k navýšení v objemu,
který nám ta smlouva umožňuje, ale musíme to oznámit prenotifikací.
Tak pokud není diskuze, tak prosím, hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování, můžeme ukončit. 52 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Bod číslo osm. Pro vás, kteří jste tu nový. Je to vlastně materiál, který se týká veřejné dopravy
v drážní dopravě, o autobusové dopravě většinou rozhoduje rada. Drážní. Se nosí do zastupitelstva,
my máme s Českými drahami v podstatě smlouvy, které jsou ve třech oblastech.
Jedno je to, co nám jezdí na elektrické trakci, druhé to, co nám jezdí v motorové trakci, tedy motoráky a třetí
v rámci elektrické tratě, což je Bechyňka, trať číslo 202, když se podíváte do toho materiálu,
tak je to tam vlastně rozepsáno, že v té elektrické trakci vede k tomu,
že nespuštění integrovaného dopravního systému, které se zdrželo tím úhosem, vede k tomu,
že v příštím roce budeme jezdit o něco míň kilometrů a lehce se tam snižuje ta sazba,
čili ta úhrada činí 4 134 000.
Ta kompenzace vlastně se pak případně zpřesňuje dalším dodatkem. Navýšíme kilometry na Lipně.
Co se týče elektriky a lehce se zvyšuje kompenzace, co se týče té motorové trakce,
tak tam nám přibývají kilometry v rámci obslužnosti, tak, jak je objednáváme, a co se týče v rámci elektrické trakce
té tratě číslo 202, tak tam přibývají kilometry tak, abychom vlastně uspokojili tu poptávku na té trati
a navyšuje se tam kompenzace, která je především daná navýšením pěti nových moderních vozů,
které jsme nakupovali v minulém roce. To je tam technicky rozepsáno a takhle se každý rok
vlastně vždycky upravují ty smlouvy s těmi dopravci,
s Českými drahami v jednotlivých.
Tak myslím, že dost technický materiál. Prosím, připravme hlasování a hlasujme.
Kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování, můžeme ukončit. 52 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Bod číslo devět je určení zastupitele
pro spolupráci při pořizování územně plánovací dokumentace. Vždycky je to náměstek,
pod kterého platí, patří regionální rozvoj v minulém období, to byl pan náměstek Krák,
tentokrát regionální rozvoj přešel pode mě.
Takže tady vás požádám, abyste vlastně určili mě jako zastupitele pro spolupráci
s pořizovatelem územních plánů za naši krajskou samosprávu.
Tak. Prosím, hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak je to tentokrát 47 pro, proti nikdo. Zdrželi se čtyři.
Návrh termínu zasedání zastupitelstva v prvním pololetí roku 25.
Máme tady 27. únor, 10. duben a 19. červen.
Tak standardní termíny ve čtvrtek.
Kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel? 52 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Dámy a pánové, já mám svoje body odprezentovány, děkuju vám a předávám slovo panu náměstkovi Hajdůškovi.
-Hezké dopoledne. Milé kolegyně, milí kolegové,
mým prvním bodem jsou rozpočtové změny
v roce 2024. Všechno důležité máte na druhé a třetí stránce, kde máte uvedeno,
jaký změny mají dopad do salda hospodaření, jaké změny mají dopad do fondu rezerv a rozvoje.
A v té tabulce na straně tři máte vyčíslen.
Dopad saldo schodkového hospodaření se snižuje o 174 000 000 na 436 000 000 Kč minusem.
A předpokládanej stav fondu rezerv a rozvoje ke konci roku je šest miliard 833 000 000 Kč.
Já jenom předešlu, že po skončení dnešního zastupitelstva máme jednání rady kraje,
kde jsou další změny s dopadem do zvýšení fondu rezerv a rozvoje o dalších 20 000 000 Kč.
Nebudu ta jednotlivá opatření číst, spíše jsme připraveni já nebo moji kolegové z lékař na případné vaše dotazy.
-Tak kdo máte dotazy, jak se prosím, ptejte,
pokud ne, tak připravme hlasování a hlasujme, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel
hlasování, můžeme ukončit.
Je to 48 pro, proti nikdo, zdrželi se čtyři a bod číslo 14.
Číslo 12, rozpočet. Jo, 12, pardon, 12, omlouvám se, já jsem jeho, mám položený rozpočet vedle,
tak bod číslo 12 Rozpočet .Tomáš odprezentuje.
-...... Tak ještě jednou dobré dopoledne. Dovolte mi, abych odprezentoval co nejstručněji,
budu umět návrh rozpočtu na rok 2025 a střednědobého výhledu rozpočtu na roky 2026 a 2027
po skončení dnešního jednání poprosím dámy z organizačním, aby vám každýmu tu prezentaci rozeslaly.
Budete ji mít, budete ji mít k dispozici?
Tak tohleto jsou základní čísla tak, jak jsou jednak očekávána v roce 2024 a jak jsou navržena pro 25, 26, 27?
Já vždycky říkám médiím, že
formální rozpočet je zhruba 30 miliard korun. A i když od toho odečteme transfery do středních škol
a do sociálů do středních škol, je to na platy učitelů, ve středních školách našich krajských a do sociálu
je to spolufinancování provozu sociálních zařízení ze státního rozpočtu, tak zhruba 2/3 tvoří ty transfery
a my skutečně rozhodujeme o nějaké jedné třetině, mám na to následně za chvíli extra tabulku.
Co jsou důležité parametry, je, že ve všech třech následujících rocích je navrženo schodkové hospodaření
1,5, dva a zhruba 2,6 miliardy korun, které je způsobeno v podstatě rekordními a rostoucími
výdaji na investice 5,8, 6,8 a sedm miliard korun, které budeme financovat z fondu rezerv a rozvoje,
kde, jak jsem předeslal, budeme mít ke konci roku necelých sedm miliard korun v hotovosti,
to jsou peníze, který skutečně na bankovní účtech Jihočeského kraje jsou alokovány.
Nechce se mi, tak já poprosím další slide.
No, tak já si o to budu říkat.
Tady jsou pohyby ve fondu rezerv a rozvoje.
Je to vždycky jednoduchý. V průběhu roku jednak ten fond rezerv a rozvoje má příjmy z úroků,
potom se hradí předpokládanej schodek rozpočtu a potom v průběhu roku tam dochází k různým přídělům do fondu
rezerv a rozvoje nebo naopak z fondu rezerv a rozvoje se čerpají nějaký výdaje,
které nebyly v rozpočtu, další slide.
Tak tady je graficky vyjádřen vztah minulýho a letošního,
tohoto nebo pardon, minulýho a stávajícího volebního období ve vztahu fondu rezerv a rozvoje.
My jsme v uplynulých čtyřech letech v podstatě navyšovali fond rezerv a rozvoje,
kdy jsme tam vkládali vyšší příjmy ze sdílených daní, než bylo předpokládáno. Zároveň lze říct,
že naše věcné odbory, zejména odbor dopravy a silničního hospodaření připravoval realizaci velkých
investičních projektů.
Není to jenom, není to jenom dopravní infrastruktura, je to i sociál, kultura, školství, sport.
A v tomto volebním období jsme připraveni ve prospěch Jihočechů. Ty peníze z fondu rezerv a rozvoje
použít právě na ty projekty, které byly připraveny, takže když to řeknu hodně stručně,
minulé volební období se šetřilo a plánovalo a letošní volební období se ty naplánované
a připravené investice budou realizovat, rádi bychom
drželi fond rezerv a rozvoje na úrovni zhruba jedné miliardy korun, protože jsme přesvědčeni,
že to je rozumná míra úspor nebo připravených peněz pro nenadálé události, jako například nedejbože,
povodně nebo válka. Jo. Určitě není úkolem Jihočeského kraje mít sedm miliard korun v hotovosti na bankovních
účtech, protože ty peníze jsou tam neproduktivně alokovány, ty úroky z nich jsou sice pěkný,
ale samozřejmě jejich cílem, jejich smyslem je postavit za to něco, co bude nám všem v jižních Čechách sloužit.
Tak poprosím další, kromě toho považuju za nutné vám ještě sdělit, že další peníze,
které jsou v podstatě jakoby naše krajské,
ale nemáme je k dispozici, ale máme je takzvaně venku, tak jsou peníze použité na předfinancování zejména
evropských projektů, protože jak víme, tak to funguje tak, že se to musí nejdřív ze 100 procent zafinancovat,
dokončit, postavit, zúřadovat, zpapírovat a pak teprve ty peníze z Evropský unie přijdou,
takže tohle to je průběžný saldo peněz, které máme na předfinancování projektů
a dříve nebo později ty peníze doputujou zpátky.
On, ale zase dříve nebo později se neustále dělají další a další projekty, takže říct,
že zhruba jedna miliarda korun krajských peněz je někde pořád jakoby v luftě na předfinancování těchto projektů.
Příjmy. Zásadní, naprosto zásadní položkou příjmů Jihočeského kraje,
stejně jako všech ostatních samospráv jsou příjmy ze sdílených daní, to jsou daně,
o které se dělí státní rozpočet kraje a obce, jedná se o DPH, daň z příjmů právnických osob, daň,
daň z med zaměstnanců, daň podnikatelů a srážková daň.
Tady vidíte, jak jim tempem rostly daně do covidu v roce 2020. V průběhu covidu došlo
k jednoročnímu poklesu výkonu ekonomiky, s tím souvisel pokles příjmů ze sdílených daní,
ta postcovidová obnova ekonomiky byla poměrně rychlá, ten růst daní byl někdy 10, někdy až 15 % a od roku 2024,
od letošního roku dochází v podstatě jakoby k obnově standardního tempa růstu příjmů ze sdílených daní,
kterými předpokládáme meziročně ve výši cirka 3 %.
V letošním roce jsme obdrželi na příjmech ze sdílených daní devět miliard 567 000 000 Kč.
Tady máme graficky zvýrazněno to, že vždycky Jihočeský kraj předpokládal nižší příjmy
ze sdílených daní ve svém rozpočtu. To je ten modrej sloupec, oranžovej sloupec.
Je skutečnost, tady je ten pokles v roce 2020.
Vidíte, že v tom uplynulém období ten, ta skutečnost, ten růst skutečný byl vyšší, než byl předpokládanej.
My jsme tady při plánování těch sdílených daní vycházeli z predikcí ministerstva financí,
nicméně ta obnova ekonomiky byla rychlejší, než se předpokládalo v letošním roce
jsme měli rozpočet devět miliard 600 000 000 Kč, skutečnost, že devět miliard 567 000 000 Kč,
to už víme, ty čísla z Finančního úřadu máme, takže já jsem jakoby s tím spokojenej, protože konečně to,
co se předpokládalo, se i obdrželo,
tady to bylo samozřejmě míň, že jsme dostávali víc, než jsme předpokládali, ale snem každýho hospodáře,
rozpočtáře, respektive jeho cílem je naplánovat správně ten příjem ze sdílených daní, takže bych se rád pochlubil,
že jsme společně s kolegy z oek to pro letošní rok dokázali trefit na 99,66 %, těch 30 000 000,
který tady chybí necelých 33 000 000 Kč, co je 0,34 %, což si myslím, že je 000, nic.
Abyste viděli, jak to děláme. Je třeba si uvědomit, že každý rozpočet, návrh toho rozpočtu se tvoří tak,
jako to děláme teďko, to znamená rok předtím a my ten rozpočet připravujeme od září a vycházíme z čísel,
které vláda posílá na konci prázdnin spolu s návrhem státního rozpočtu do Poslanecký sněmovny.
Ta, v té příloze jsou vedený nějaký predikce, takže my máme k dispozici i pro letošní rok.
Pro letošní rok, pro rok 24 jsme měli k dispozici v září loňského roku predikci devět miliard 674. Dali
jsme tam devět, Č skutečnost bylo devět, 567. Vidíte, že pro ty roky následující 25, 26, 27,
ta predikce ministerstva financí je vyšší o něco, než jsou námi navržené příjmy ze sdílených daní,
abychom tam měli nějakou rezervu. Uvidíme, nakolik jsme se teda my a ministerstvo financí
v těch následujících letech trefili. Tady máme graficky vyjádřeno, abychom si uvědomili,
že skutečně nejdůležitější daní z těch sdílených daní je DPH, DPH je svým charakterem klasická spotřební daň,
její zatížení nese spotřebitel. My všichni, když jdeme do obchodu, kupujeme si chleba,
máslo, rohlíky, pivo, tak z toho se odvádí spotřební daň, protože uprostřed výrobního nebo obchodního řetězce mají,
je to samozřejmě ta daň neutrální za základní charakteristika, to znamená,
byť se to jmenuje DPH, tak je to klasická spotřební daň, takže, a její zátěž nejsou domácnosti.
Čím více se domácnosti daří, tím více utrácí peněz, tím je větší výnos daně z přidané hodnoty,
takováhle jednoduchá konsekvence, tam je, druhou nejvýznamnější daní je daň z příjmů právnických
osob, to znamená daň z firemních zisků, daň ze zisku, daň ze zisku českých,
z podniků, která tvoří zhruba 1/4. Třetí nejdůležitější daní, která dělá necelou 1/5,
je daň z mez zaměstnanců, tyhle ty tři daně, když si řekneme spotřební daň, firmy,
zisky firem a mzdy zaměstnanců v podstatě jsou přímo odvislé od výkonu ekonomiky, protože tam platí takový,
že čím víc se těm firmám daří, platí větší daně, mohou si dovolit vyplácet zaměstnanců vyšší mzdy,
tím pádem je vyšší daň z mezd. Zaměstnanci si přinesou víc peněz domů,
nabízí i víc peněz, v těch obchodech utratí i větší DPH,
zbývající daně, 4 % je daň srážková daň, to jsou daně třeba z dohod o provedení práce,
anebo z úrokových výnosů na spořících účtech u fyzických osob a 1 % tvoří daň z osob samostatně výdělečně činných,
respektive nejenom od nich je to daň od všech osob, který podávají daňový přiznání, to mohou být třeba i lidi,
kteří mají dvě zaměstnání nebo vedle svého zaměstnání mají nějaký příjem z pronájmu,
takže to jsem zrekapituloval. Příjmy, teďko se vrhneme na výdaje.
Tady máte uvedeno to, co jsem říkal na začátku, že máme sice rozpočet 30 miliard korun,
ale fakticky dneska, jak tady sedíme, jak jsme tady seděli před čtyřmi roky, jak tady budeme sedět za rok,
za dva, tak rozhodujeme o těchhle těch penězích, jo. To znamená, to jsou příjmy
Jihočeského kraje, povodečení těch transferů, a to jsou peníze, o kterých rozhodujeme,
na co je použijeme. A tady vidíte, že z té částky naprostá většina,
naprostou většinu tvoří ty příjmy ze sdílených daní.
Dále tady jsem uvedl druhy výdajů, které Jihočeský kraj musí zaplatit, nikdo jiný to nezaplatí.
Je to naše zákonná povinnost, jsou to tzv. jakoby jak se módní nazývat mandatorní výdaje.
Přes dvě miliardy korun stojí, jsou náklady na dopravní obslužnost, to jsou peníze,
který Jihočeský kraj musí vynaložit na to, aby se lidi dostali do práce z práce, děti do školy,
ze školy a občané na nákup a nákupu zpátky domů.
Kdyby tyhle ty peníze nebyly vloženy do
dopravní obslužnosti, tak by museli dopravci buď hospodařit se ztrátou, kterou by jim samozřejmě nikdo
nezaplatil, anebo o tyto peníze by museli všichni ti, co jezdí autobusem nebo vlakama, platit na tom jízdné víc,
takže se hledá nějaký společenský konsenzus o to rozdělit tu veřejné náklady na veřejnou dopravu mezi pasažéry
a mezi samosprávu.
V tomto případě kraj provozní příspěvky našim provozním příspěvkovým organizacím 1,7 miliardy korun.
Má tam potom rozpis, provozní příspěvek Správě a údržbě silnic.
My budeme na dnešním, po zastupitelstvu, máme radu, kde budeme schvalovat finanční plán susky na rok 2025.
Ona tam má celkový náklady 1,2 miliardy korun, 200 000 000 Kč, má nějaký svoje příjmy,
zbytek zhruba jednu miliardu korun. Musíme do té SUSy poslat my a
50, 41 % nákladů tý sůzky dělají osobní náklady, to znamená mzdy těch zaměstnanců, kteří jsou
na Szce zaměstnaný, a 20 % dělají materiální náklady, to znamená třeba náklady na posyp,
to znamená 60 % z tohohle toho provozního příspěvku jsou zaměstnanci Suzky a materiál.
Provozní příspěvek naší zdravotnické záchranné službě. Zdravotnická záchranná služba má rozpočet pro rok
25. Budeme schvalovat cirka jednu miliardu korun. 546 000 000. Tam musíme dát my jako svůj
provozní příspěvek. Zbytek ta záchranka má placenovo zdravotních pojišťoven a z tý jedný miliardy korun,
co provoz záchranky v Jihočeském kraji stojí, ročně 80 %, tvoří osobní náklady těch zaměstnanců na té záchrance,
to znamená těch záchranářů, řidičů, sester, zdravotníků a tak dál, 80 %, to jsou samozřejmě peníze.
Já to říkám úmyslně, protože ono to vypadá, že jsou to velký částky, ale to jsou peníze,
který jsou tam nutný dát, jo, protože samozřejmě ty lidi zaplatit musíte. Jak ta Suska, tak ta záchranka
je velmi odvislá za velmi odvislá na lidské práci a ty lidi třeba zaplatit
dotace do subjektů s majetkovou účastí kraje 95 000 000 Kč, rozhodující část toho dělá dotace
do letiště, o které mluvil pan hejtman v těch předchozích bodech. A 30 000 000 Kč jde do
nemocnic na financování provozních nákladů spojených s poskytováním péče, která není hrazena od zdravotních
pojišťoven, zejména to je zabezpečení lékařské služby první pomoci. Takže když sečteme jakoby ty
nejdůležitější mandatorní výdaje, všimněte si, že tady není provoz krajského úřadu,
to jsou všechno peníze, který jdou ze zákona, ve prospěch Jihočechů a my to musíme zabezpečit,
tak je to nějakých cirka pět miliard korun,
pardon, tak je to cirka šest miliard korun, takže z těch 10 zbývají zhruba čtyři miliardy korun
a z těch čtyři miliard korun my musíme pořídit samozřejmě provoz kraje, krajského úřadu, a to je zanedbatelná část.
Ale potom vynaložit ty peníze na investice. Úmyslně jsem, dávám částku,
která plyne do dotační politiky, což jsou peníze, který kraj nad rámec svých zákonných povinností,
protože tohle to nám ukládá zákon, tohle to je politický rozhodnutí, ten dotační systém,
takže nad rámec zákonných povinností pošle kraj subjektům, obcím zapsaným spolku,
dobrovolníkům, sportovcům, jednotlivcům zhruba tři čtvrtě miliardy korun.
Abychom si uvědomili, že já tvrdím, že dotační politika Jihočeského kraje je štědrá.
Chápu, že je to důsledek nebo výsledek politického rozhodnutí, že takto je to nastaveno,
takto jsou na to ty subjekty zvyklý. Já jsem aspoň spokojený s tím, že když jsem se smířil,
že nedokážeme tuhletu částku snížit, protože jsou to peníze, který pomáháme, který posíláme někomu,
kdo má své vlastní příjmy, například obce, takže že se nám daří nastavovat ty dotační programy tak,
aby ty peníze plynuly skutečně tam, kde mají význam, takže už si neposíláme desetitisíce mezi krajem
a okresníma městama, ale ty peníze plynou především do malých měst.
Tak tady je rozbor nákladů na provoz našich příspěvkových organizací.
Nebudou opakovat to, co jsem říkal o Suzce a o záchrance.
Školy, krajský školy platí to, co platí pro základní školy na obecní, že kraj zajišťuje,
aby se topilo a svítilo a stát zajišťuje mzdy. Možná tady bude debata o tom, co chystá vláda.
Možná od podzimu, že se převedou financování platů nepedagogických pracovníků pod zřizovatele,
to znamená na kraje a na obce. Ten náš rozpočet s tím nepočítá, protože ten návrh není dokončený,
zatím jsou přísliby, že společně s těmi náklady by byly posílány i příjmy, ale upozorňuju,
že náš rozpočet s tím nepočítám, protože platná legislativa to není.
A těchhle těch zhruba 800 000 000 Kč je skutečně na financování provozních nákladů našich středních škol,
sociální organizace, tam se dělíme o náklady na provoz právě se státem.
Jihočeská centrála cestovního ruchu. Zastavím. Jsou psychiatrický léčebny, Lnáře,
provozování psychiatrické péče je poměrně jakoby lukrativní, respektive ziskový,
tam ta léčebna vlnářích obvykle od nás potřebuje provozní příspěvek ve výši jedna celá 9 milionu Kč.
Ty peníze, který jsou tady, tak jsou výjimečně v letech 20, 24, 5. Nám se totiž podařilo v uplynulém
volebním období koupit tu nemovitost, kde
ta psychiatrická léčebna ve Lnářích sídlí a teď se tam provádí oprava střechy a fasády.
A jsou to peníze, který jsou zatříděný jako oprava, to znamená, jsou to peníze provozní,
proto jsou v provozním příspěvku, nikoliv v investičním, ale od roku 2026 se to zase vrátí
na obvyklou úroveň jedna celá 9 milionů Kč.
Tady jsem uvedl nebo graficky znázornil jednu skutečnost, tak, jak jsme. Vždycky dáváme do rozpočtu příjmy
ze sdílených daní, které jsou skutečnosti vyšší, tak u investic je to dlouhodobě naopak.
Vždycky jsou jakoby veliká očekávání,
dá se do toho rozpočtu jakoby maximum toho, co by se možná mohlo v tom daném roce povést, udělat.
A ta skutečnost je potom nižší, a to zejména z toho důvodu nebo ze dvou důvodů.
Tím prvním důvodem je, že opět plánujete to na podzim, ruku předcházejícího a těžko můžete dohlídnout,
jaký konkrétní okolnosti, problémy na těch jednotlivých stavbách budou, jak se povede výběrový řízení,
jak se povede projekt a tak dál a tak dál. Chci tím říct, že ty investice byly vždycky nižší, než byly naplánovaný.
Taková nějaká magická hranice byla čtyři miliardy korun, kterou se fakticky nepodařilo ještě nikdy jakoby
v nominální hodnotě překročit. Tady vidíte, že skutečně jako na ambice naše společné
věřím tomu, že naše spoločné, nielen koalície, ale naše spoločné sú, aby tie investície v rokoch dvadsať
päť, dvadsať, šesť, dvadsať sedem. VO prospech živočichů boli skutečně rekordní.
My jsme se ale zamýšleli nad tím, proč se nám v tom uplynulém období nedařilo ty investice jakoby
naplňovat v té plánované výši a řekli jsme si, sakra, my tady jedeme jak stachonovci.
Na 100 procent úředníci připravujou projekty, soutěžíme, nevidíme nikde žádný zádrhely a pořád tam máme menší
peníze než plánovaný. No, potom, a já si tady sypu hlavu, sypu popel na hlavu.
Že mi to nenapadlo. Dřív jsme si uvědomili jednu věc. Ten modrej sloupec je v projektových cenách, který vstup,
který jsou předpokládaný do těch výběrových řízení a uvádějí se do rozpočtu. Ten oranžový sloupec,
ta skutečnost, jsou vysoutěžený ceny a například dlouhodobě platí, že u pásmovek,
u prostě asfaltových oprav našich dvojek a trojek se nám daří to soutěžit za 60 % ceny.
Ty stavební firmy, zejména u těchhle těch, u tý dopravní infrastruktury se úplně předhánějí o to,
kdo tu zakázku získá a soutěžíme to za 60 % ceny. U pozemních staveb to není tak výrazný, tam je to,
dejme tomu, 90, 95 %. U služeb se to pohybuje třeba na úrovni těch předpokladů, ale vzhledem k tomu,
že naprostá většina těch investic jsou dopravní stavby.
Tak ono potom logicky dochází, že ta skutečnost je nižší.
Takže jsme se pokoušeli najít metodu, jak to aspoň srovnat a tu metodu jsme našli v tom,
že jsme ke skutečnosti každýho roku
připočetli úsporu oproti předpokládaným cenám, kterou jsme dosáhli u toho výběrový,
u těch výběrových řízení, protože to jsou samozřejmě čísla, která známe, takže pokud bychom to.
Abychom porovnávali porovnatelný, tak porovnáváme modrej a ten šedivej sloupec a ta růže vidět.
Že se nám podařilo už v loňském roce tu magickou hranici čtyř miliard korun jakoby fakticky v objemu investic
překročit a i v roce 2024 si vedeme jakoby velmi dobře, takže už se pro příště nebudeme hroutit z toho,
že ten oranžový sloupec není úplně stejně jako ten modrej a rozhodně to neznamená, že bychom byli jako v něčem
zaostávali nebo si dávali nereálný cíle do toho rozpočtu,
tady je graf, kterej jasně znázorňuje, jakou závislost mají kapitálový výdaje, to znamená peníze,
který jsou vložený do investic, na příjmech ze sdílených daní s růstem příjmů ze sdílených daní,
samozřejmě rostou, peníze rostou prostředky nakládané do investic s jednou jedinou výjimkou.
Byly to roky dva, 16, 2, kdy se tady něco dělo.
Nevíme, co. My jsme tu nezkoumali. Tohle to je prostě suchá statistika. Co jsem si udělal pro sebe,
je, abych měl jakoby klidný, čistý svědomí. Když vám tady předkládáme rozpočet, že ty peníze takzvaně
jakoby neprojídáme, on ten pojem neprojídáme, není úplně jako, nebo projídáme, není úplně přesný,
protože do těch běžných výdajů jsou výdaje na naše příspěvkový organizace. Tak, jak se vám ukazoval,
mimo jiné na tu záchranku, na tu suzku, jo, a samozřejmě to jsou osobní výdaje ve prospěch těch
zaměstnanců a o nich nelze říct, že by byly projezený, že jo, to nejsou jakoby výdaje, který jsou vniveč,
nicméně důležitý je, že tak, jak rostou sdílený daně, což je ta modrá křivka, tak vyšším tempem rostou
investiční výdaje a snižuje se, daří se nám snižovat rozdíl mezi běžnýma a investičníma výdajema,
že čím více dostáváme peníze sdílených daní, tím více se nám daří je investovat.
Tím chci říct, že to, co dostaneme, nevkládáme primárně do běžných výdajů, že se snažíme,
aby ten provoz kraje byl samozřejmě v požadované kvalitě, rozsahu, ale za co nejmenší jakoby peníze a zbytek
vkládáme do investic.
Tuhletu tabulku jsem před dnešním jednání zastupitelstva rozdal médiím. Máme to připravený,
že bude součástí tiskový zprávy, kterou vydáme
po dnešním jednání zastupitelstva a je tady uvedeno.
Co vlastně jako my všichni pro ten Jihočeský kraj a pro ty Jihočechy uděláme?
Já komentář k jednotlivým akcím nechám případně na pana hejtmana, vouju jeho schopnost hlavy se vyjádřit
ke každé investiční akci. To já zdaleka nedokážu.
Moje úloha spočívala v tom, z toho množství podkladů, protože těch investičních akcí v každém roce je řádově asi
600–800, to jsou prostě stovky. Máme na to excelovský tabulky, takže moje úloha spočívala
v tom, abych jako na jednu stránku z těch několika set akcí vybral to, co stojí nejvíc a co je, dejme tomu,
jakoby na tom nejzajímavější? Mně se samozřejmě líbí a mám radost z toho,
že když se kouknete na ty dopravní stavby, tak je tam množství obchvatů a obchvaty já považuju za
jednu z druhd stavební, dopravních staveb, která výrazně zlepšuje životní prostředí v jižních Čechách.
Takže z toho mám samozřejmě radost. No, a pak se mi líbí, že tady budeme mít v Českých Budějovicích naši jihočeskou
Sazka arénu, to znamená centrum míčových sportů, jehož dokončení předpokládáme v roce 2028. Nákladem
dvě miliardy korun. Chci říct, že nejenom tyhlety akce, to je využitý, nejenom tyhlety akce,
ale všechny ty investiční akce, které máme v rozpočtu na rok 25 a výhledu 20,
26, 7, jsme, pokud nám se nám to podaří, tak budeme schopný zrealizovat z prostředků,
který máme k dispozici, buď v tom FRR, anebo který budeme dostávat v průběhu roku, ty sdílený daně,
aniž bychom potřebovali si půjčit jedinou korunu a zároveň nám ve fondu rezerv
a rozvoje zůstane dostatečná částka na nenadálé situace.
Takže když podtrhneme a sečteme, co rozpočet pro rok 2025 znamená,
tak stejně jako v uplynulém období zajišťujeme pro Jihočechy všechno, co pro ně zajistit musíme
v požadované kvalitě a v potřebném rozsahu.
Máme připraveny k realizaci rekordní investice, zejména do dopravní infrastruktury a v oblasti sociálních
věcí nadále bude fungovat dotační systém ve prospěch obcí, jednotlivců, spolků a tak dál.
Dneska budeme schvalovat výzvu pro krajské investiční fond pro rok 2025.
Zatím tam máme připraveno 200 000 000 Kč a hospodaříme bez úvěru, máme k dispozici dostatečné rezervy.
Tak. To bylo všechno, jestli se nepletu. Ano, takže já vám děkuju za pozornost.
Líbí se mi, že jste ve valné většině nekoukali do mobilů a do notebooku, ale dívali se sem,
z čehož mám radost. Případně nechám na panu hejtmanovi, aby okomentoval ty jednotlivý akce, takže poprosím,
jestli bysme tam znovu dali tu prezentaci
s těma akcema, protože si myslím, že by to komentář určitě zasloužilo. Děkuju. -Tak já děkuju Tomášovi,
já úplně krátce prolítnu ty akce, možná spíš pro vás, kteří jste tu nový.
Prosím, hoďte mi tam tu tabulku s těma akcema.
Je to tady, podívejte se, dopravní stavby, jižní obchvat Tábora, dlouhodobě připravovaná záležitost.
Posouváme se v, tam velmi významně. Poslední, co nám chybělo, je řešení posledního vlastníka,
s kterým jsme se v dobrém asi přetahovali ve vyvlastňovacích procesech. On se neustále odvolával.
Myslím, že už se blížíme závěru. V prvním pololetí bychom rádi vypsali výběrové řízení a jsem přesvědčen,
že když vybereme dodavatele, můžeme na konci roku začít stavět podle mýho.
Unikátní příběh, na který se na Táborsku čeká opravdu jako dlouhé, dlouhé roky obchvat Husince.
Příprava probíhá, v téhleté chvíli máme územní rozhodnutí, probíhá tam výměna a překlad vysokého vedení,
protože je v trase toho obchvatu, jsou tam peníze na výkupy a další přípravu.
V roce 26 bychom mohli zahájit tu stavbu, to znamená někde v roce 26 soutěžit jižní tangenta.
Druhá etapa na Českobudějovicku, významná stavba, když přijíždíte od Krumlova, už je jižní etapa vlastně,
nebo jižní tangenta, první část na dálnici, ta druhá by vedla od dálnice směrem na Trhovo
Svinensko na Nové Hrady, navazovala by na silnici na Trhové Sviny v území za Novou Vsí.
Probíhá tam projektová příprava.
My jsme připraveni v roce 2026 tu stavbu zahájit.
Dlouhá jednání s obcemi se nakonec podařilo a dneska velká podpora pro tuhle stavbu strašně důležitá
pro celé napojení téhle té oblasti, aby nemuseli všichni vjíždět do Budějovic přes
Novohradskou obchvat Nových Svinů. Územní rozhodnutí máme, budeme vykupovat pozemky,
usilujeme o stavební povolení a zahájit v roce 26 obchvat Nové Bystřice.
Po referendu v Nové Bystřici se pokračuje v přípravě, budou probíhat nějaké úpravy projektových prací,
na to je tam položka 7 milionů Kč. Stavba by byla zahajovaná až někdy roku,
třeba 28. Propojení mostu do ulice Papírenské, když přijíždíte od Krumlova, měli bychom most přes řeku
v Českých Budějovicích. Akce, která vznikla na základě memoranda mezi námi ŘSD a městem, my jsme ji iniciovali,
potřebujeme pro vnitroměstskou dopravu v aglomeraci Budějovic máme zpracovanou dokumentaci pro územní
rozhodnutí a stavební povolení, změněný územní plán, v Budějovicích začínáme vykupovat garáže,
rádi bychom v roce 26 začali stavět křižovatkana napojení letiště, ta silnice na Krumlov a na Kaplici
se musí v napojení na letiště upravovat, takže tam jsou investiční akce do těch křižovatek.
Obchvat Kaplice už se staví a ta částka, která tam je jen na úhradu těch stavebních prací,
obchvat Blatné by se měl začít realizovat. Měli bychom v prvním čtvrtletí dokonce už vypisovat
výběrko, všechny pozemkové vztahy jsme tam dotáhli.
Most Kosmonautů je tady kousek od nás přes Malši na Mánesovce. Bohužel jeho technický
stav se v minulých letech výrazně zhoršil. Teď se bude dotahovat projekt a někdy v roce 26,
27 bychom měli tu akci realizovat sladěnou s investičními akcemi ve městě tak,
abysme vůbec ten provoz nějak udrželi. A most přes Vltavu v Krumlově v téhle té chvíli akce,
na kterou máme projekt, bohužel neodpovídá představám památkářů a bude se upravovat,
takže kdy začne ta realizace, teď neumím přesně slíbit. Co se týče sociální oblasti. Řešíme tam novou výstavbu
domova pro seniory. V Krumlově máme od krumlovského magistrátu, pozemek,
tam máme peníze na projektovou přípravu a pokud by se vše vedlo, zahajovali bychom někdy v roce 26
chráněné bydlení v Prachaticích se staví a probíhá v Třeboni. Stavíme v Českých Velenicích,
stavíme a nová Linecká čtvrť, je tady dolní areál nemocnice, kde začne velký přerod toho
areálu na unikátní sociální zařízení, domov pro seniory, bydlení pro seniory a péče o lidi s neurodegenerativními
onemocněními ve zdravotnictví. Vidíte investice, které jsou v letošním roce nebo v roce
25 směřovány především do areálu nemocnice v Jindřichově Hradci, kde vzniká ta paliativní péče
a v příštích letech nás budou čekat investice do urgentních příjmů, které vám potom představíme
na zdravotním výboru v průběhu roku 25 a samozřejmě sanitní technika pro záchranky.
Ve školství teď probíhá stavba holečkovce, což je v Českých Budějovicích u stavební průmyslovky,
výstavba Nového Dvoru v Třeboni je akce, kdy potřebujeme v Třeboni udělat nový internát,
protože tam ty děti bydlí na zámku, který vlastně patří památkovýmu ústavu a my to musíme vyřešit.
V minulým zastupitelstvu jsme tady schvalovali zbourání jedný tý budovy,
to je právě vazba na tuhle investiční akci. Multifunkční sportovní hala v Dačicích se staví.
Myslím, že kolegové z Dačic mohou potvrdit ten průběh. Tam je vázán na naši střední školu, která tam je.
Veselí nad Lužnicí. Rekonstrukce Staré radnice je, kdy jsme si převzali od vedení města tu starou radnici
navázanou na naši střední školu a budeme ji upravovat tak, aby se tam mohl přestěhovat domov dětí,
mládeže, kterej v téhle té chvíli je v budově města, kde zazvoní, potřou školku, takže je to taková směna.
Akce. Kulový blesk, ale myslím, že tím vyjdeme vstříc občanům Veselí a zajistíme správu té radnice.
Přístavba ZŠMŠ, Trové Sviny, což se jmenuje Trové Sviny, ale ono je to tady v Budějovicích v ulici Dlouhém,
ty věci nebo ten areál jsme si převzali od města, je to
škola, kam chodí děti s poruchami spektra, autisté a ten stav je tam teda opravdu příšernej.
A ta stavba už teď probíhá. Sportovní areál v Táboře je na ulici Bilinského.
Ten proces také probíhá a v letošním roce by se měl dokončit. Zuška Rohové Sviny.
Centrum prevence v Českých Budějovicích je vlastně
na té ulici, jak je Budvar.
Je to vlastně pro naše školská zařízení.
Gymnázium. V České Krumlově je teď soutěžíme výběr dodavatele a zhotovitele na stavbu
nové jídelny a internátu. Protože stejně jako v Třeboni nás v Krumlově trápí
nedostatek internátových míst a zbývající projekty OPžp jsou zatepl fotovoltaiky, kotle atd.
sport a kultura. Centrum míčových sportů probíhá architektonická soutěž. Musím říct,
že mi dělá velkou radost. V minulém týdnu se přijely podívat architektonické týmy tady na areál výstaviště
a tu lokalitu přilítly opravdu jako světový jména architektů a ne, že sem někoho poslali,
přilítly z Holandska, přijeli sem přímo ty lidi, aby se na to podívali. Máme tam osm velmi kvalitních týmů,
opravdu jako se světovou zkušeností a někdy v dubnu uvidíme návrhy a pak se začne projektovat,
my bychom rádi začali stavět v roce 26. Máme předdomluvenou podporu z Národní sportovní agentury,
protože to bude opravdu republikový centrum míčových sportů navázaný na kongresovou turistiku, kongresový sály,
propojení ideálně bysme rádi viděli s nějakým hotelem, protože to, co nás v jižních Čechách a Budějovicích trápí,
je naprostý nedostatek hotelových kapacit, který tu kongresovou turistiku zásadně podpoří.
Alšova jihočeská galerie už je vysoutěžená
architektonická soutěž. Návrh už zvítězil. V téhle té chvíli probíhá jeho projekt.
My se tam slaďujeme s městem, protože tam bude probíhat celá úprava toho Senovážného náměstí,
to parkoviště by se mělo dostat pod zem, ale že bychom rádi, aby probíhala ta zakázka jako jedna
spojená, protože ty firmy se tam budou motat na 100 m vedle sebe. Zahájení stavby v roce 26,
rádi bychom tuhle tu stavbu stíhali do roku 28 tak, aby mohla být součástí evropského města kultury
a Muzeum Jana Žižky v Trocnově je dokončení vlastně toho areálu, které navazuje na ten archeoskanzen,
v téhleté chvíli probíhá a v roce 25 tam vidíte částku, která už je na druhou polovinu, tedy její dokončení letem
světem, ty investice. Jenom, abyste měli představu, co se děje, když byste chtěli, tak se mě ptejte.
Já se snažím opravdu být vlastně u každé té přípravy a víceméně, jak v tom člověk pořád žije, tak to nějak
trochu umím z hlavy.
Tak pojďme na dotazy ke rozpočtu a případně k všem těmhle těm věcem.
Za klub ANO se hlásí pan zastupitel Svoboda a já hned předám slovo.
-Děkuji za slovo, pane hejtmane, dobrý den. Kolegyně kolegové. Já bych chtěl na začátek poděkovat
za to, že nám při projednávání rozpočtu byla věnována náležitá péče, ať už ze strany pana hejtmana nebo pana
prvního náměstka a dotazy, které jsme vznášeli, že byly tedy někdy větší, někdy k menší naší
spokojenosti zodpovězeny.
A co se týče samotného návrhu toho rozpočtu, přestože vychází tedy z vládních predikcí, ono to ani jinak nejde.
Tak je postaven poměrně konzervativně.
Myslím si, že s určitou mírou opatrnosti, a to samozřejmě kvitujeme,
to, co tedy nelze z toho rozpočtu jaksi odpárat, je ta provázanost se státním rozpočtem,
zejména tedy z nejasností financování některých oblastí, ať už již tady byly zmíněné tedy ty
prostředky, které mají do školství, na financování nepedagogických pracovníků a nejsou zatím
v rozpočtu zahrnutý a není úplně jasné v tuto chvíli, protože není žádný platný zákon,
jak to bude zrovna tak silnice druhých, třetích tříd,
tam máme taky určitý dotazník, takže celkem logicky lze předpokládat, že jako největší opoziční klub
vstřícnost k návrhu rozpočtu projevíme tím, že se při hlasování zdržíme.
Děkuju za slovo. -Tak já děkuju. Děkuju za to. Racionální probrání.
Samozřejmě i tohle jsme si sdělili a respektuju, že to tak je.
Ještě poslední poznámka k tomu, co padalo na těch jednáních, byla nejistota kolem dvou financování.
Jednak to nepedagogičtí pracovníci, tam jsme se shodli, že přes poslance a přes Asociaci krajů tuhletu
situaci řešíme. Ona by se měla týkat až nějakého posledního kvartálu a zatím v téhleté chvíli
vláda deklaruje, že ty peníze poskytne. Teď bude probíhat nějaká v dobrém slova smyslu.
Politická hádka o tom, jak to má být. Takže teď tady nebudeme dělat závěry. A druhá část je o penězích ze SFDI,
kdy já jsem vlastně potvrdil, že máme od pana premiéra, od pana ministra financí i od pana ministra dopravy
slíbeno, že peníze na SFDI půjdou ve stejném režim krajů, jako šly v loňském roce, takže my ty čtyři miliardy máme
jednotlivé kraje rozpočítány a i my je máme ve svém rozpočtu a počítáme s tím, že přijdou a ten
příslib tam je. Jinak. Děkuju za to projednání. Samozřejmě respektujeme stanovisko klubu ANO jako
největšího opozičního klubu. Tak pan kolega Kalina.
-Dobrý den, pane hejtmane, dámy a pánové, já to vemu na dvakrát, jednou záležitost
finančního výboru. Finanční výbor projednal
návrh rozpočtu a doporučuje, aby zastupitelstvo schválilo rozpočet Jihočeského kraje na rok 2025
takže to oddělení, tu oficiální část a potom tady druhá část, musím kvitovat tu přípravu toho rozpočtu procesně.
A jak říkal pan náměstek, ta predikce se vydařila kraji.
Z toho plyne, že ministerstvu financí se nepodařila. Když to teda takhle přeženu a konstatuji. A vidíme to,
že ten státní rozpočet opravdu po tom roce minimálně letošním je připravován trošku takovou zvláštní metodou,
ale jsem rád, že Jihočeský kraj k tomu přistupuje konzervativně a ta predikce kraje vyšla.
Jsem rád, že ty investice se daří naplňovat a z jedné strany samozřejmě ty peníze na účtech nám užírá inflace,
z druhé strany je dobře, že v tom období, kdy je ten investiční apetit Jihočeského kraje máme a zase
teda jako teď nevím, jestli bohužel nebo bohudík, ty společnosti, které to soutěží,
tak jsou hladovy po zakázkách a nechá se předpokládat, že ta úspora tam bude teda,
řeknu, znatelná. Tady bysme, když, tak do budoucna, jestli by třeba bylo možný porovnat i ty zakázky tak,
jak jsme měli dneska, ty investiční akce, aby třeba teda tam bylo opravdu to porovnání jako fyzický.
V tabulce teda, kolik je ta předpokládaná cena, kterou jsme plánovali a za kolik se to skutečně podařilo
vysoutěžit, a myslím si, že ty úspory tam budou určitě jako znatelný
a je dobře, že teda to máme takhle dlouhodobě nebo máte dlouhodobě naplánováno?
A jenom si dovolím takovou lehkou doušku.
Pan ná náměstek říkal, že se těší, že budeme mít jihočeskou saská Arenu, já doufám,
že to bude opravdu jihočeská Aréna, nedopadne jako Sazka a její akcionář, což se Jihočeskému stát nemůže.
Ale věřím, že to bude teda povedená stavba. A ty pražské konotace tady nenastanou.
Takže to je za mě děkuju. -Já děkuju. Já pokud bych nějaký srovnání za skiaránou
rád viděl, tak to byla rychlost výstavby protože nevím, jestli jste si všimli, za jak dlouho se postavila.
To teda bylo jako enormně rychlý. Vůbec se nechci bavit o té ekonomice, ale to by mě bavilo,
kdyby jsme dodrželi, to je jediný atribut, který bych si z ní vybral, co se týče úspory,
my to děláme, pane předsedo, tak, že máme na každou radu materiál, kterej říká,
za kolik neseme zakázky a za kolik je schvalujeme reálně, to znamená, za kolik se čekalo,
že budou, takže tenhle ten materiál by mohl pan náměstek s vámi určitě jako předsedou finančního výboru sdílet,
abyste viděli, že každou radu třeba dneska odpoledne jenom ta rada zase na pár zakázkách ušetří 30 000 000 Kč,
takže máme to zmapovaný radu po radě a určitě to s Tomášem můžete mít společně nějak k dispozici.
Tak pan kolega Filip. -Děkuji. Já už za tu prezentaci těch investic
pořád tam nikde nevidím to odlehčení do kamionové dopravy a chtěl bych se tedy zeptat, jak to vypadá s plánováním,
protože na nic jiného se v tuto chvíli zeptat nemohu. S tím přemostěním Vltavy v oblasti za Českým Vrbným,
aby se propojila D3 s tím budovaným úsekem toho čtyřproudu za Českým Vrbným směrem Dasný
Češnovice. Protože pořád nám tak kamionová doprava jezdí vlastně do centra, jo? A to je vlastně jediný,
co mi tam chybí. Já myslím, že i výhled...
-Já myslím, že myslím, že to nechybí, protože ono už se to staví, to je věc, která už se zahájila,
ta stavba už je. A já teda to se pokusím shrnout. Když si představíte dopravu v Českých Budějovicích
a budeme pokračovat od severu nebo postupovat od severu, tak v sobotu otevřeme dálniční obchvat,
ten vede po východní straně města. A máte dvě možnosti, jak přijedete do Českých Budějovic,
jedna je po té dálnici D3 a tam ta kamionová doprava bude moci už projet tranzitně až do Kaplice nádraží,
a pokud nepřijede odtud a přijede od Písku, tak samozřejmě vzniká problém, že přijede na kruhový
objezd u glóbusu a tam nám chybí ta severní spojka. Moje výtka a nebudu to znovu opakovat předchozím
politikům, že ji nepřipravili. My jsme ji z ŘSD připravili a už se staví.
Stavba byla zahájena, teď nám bude čekat trvat 2,5 sezóny, než bude dokončena, to znamená,
v roce 27 by měla stát, ale už jede. Je to stavba, kterou staví ŘSD.
Bohužel v téhle té chvíli ten kamion může udělat jedinou věc. Bude pokračovat dál na křižovatku
U Diamantu a buď zahne na Strakonickou a tudy najíždět na dálnici. Čemuž já nevěřím,
protože je to strašně dlouhý. Mezitím projede po Levobřežce kolem výstaviště a už bude
dávno z těch Budějovic pryč, to znamená, tranzitní dopravu odkloníme od písku ve chvíli,
kdy budeme mít severní spojku, to tak prostě bude, jinak ji neumíme převést. Co se týče jihu, tam tu situaci
máme vyřešenou, protože když ty kamiony budou přijíždět od jihu, tak už mají dneska jižní tangentu,
která je před letištěm, za Boršovem a tam zahnou a jsou za minutu na dálnici a už mohou pokračovat.
To znamená, všechny tyhle ty procesy, pokud se povedou ty stavby a ty jste tam viděl,
na ně navazuje i most do Papírenské. Protože když pojedete od Boršova dál, tak někde na úrovni
toho autobazaru, který tam je, budete moct zahnout doprava přes most a přijet rovnou do oblasti nemocnice,
protože tam je opravdu ta doprava nejhustší a všichni dneska jedou na Mánesovku a vrací se zpátky
po Boženy Němcový, takže tyhle ty stavby právě proto takhle máme. Já jsem přesvědčen, že k nim,
když se nám podaří prosadit západní půloblouk, což je propojit Miladu Horákovou až na silnici 1/3,
což taky teď řešíme s městem. Já mám k tomu ještě odpoledne nějakou schůzku s majiteli,
tak kdyby to všechno do sebe zaklaplo, tak konec těchhle těch staveb by mohl být někdy v roce
29 a tam by to zásadně řešilo nejen tu tranzitní kamionovou, na kterou se ptáte,
ale měli bychom všechny silnice v českobudějovické aglomeraci,
které vlastně jsou dlouhodobě v územních plánech. Co zásadně pomůžete? Kamionový, na který jste se ptal,
je Severní spojka. Máte pravdu, ale tady není, protože už se staví a hradí, financuje ji ŘSD.
Jo? Tak paní kolegyně Turoňová.
-Tak děkuji, dobrý den. Já mám dva takové dotazy, dalo by se říct, i návrhy.
První se týká položky, kterou najdeme na straně 77, a to je kompenzace ubytování osob z Ukrajiny,
je to asi 30 000 000. Já bych se chtěla zeptat, jak vlastně tady ten systém funguje, kolik v roce 2025
bude kraj poskytovat právě na tady tyto výdaje, s čím vlastně počítá, chápu potom,
že se nám bude v určité té částce vracet, ze státu.
-Se nám to vrací ve stoprocentní částce, jestli to mohou použít, to znamená, není to náš výdaj,
je to průtočná položka a nemůžu vám říct, s čím počítáme, protože to vždycky vychází na základě vykazování
jednotlivých ubytovacích zařízení. Oni mají povinnost vůči ministerstvu vykazovat,
kolik těch ukrajinských uprchlíků mají ubytovaných, to když vykážou, tak my to proplatíme
a ty peníze potom nárokujeme zpátky na ministerstvo, čili pro rozpočet Jihočeského kraje. Neutrální položka.
-Dobře. Děkuju. A potom bych ráda navázala na téma, které už jsme tady otevřeli na prvním zasedání
zastupitelstva, a to je téma bezpečnosti a chtěla bych se zeptat, jestli se počítá
v rozpočtu s položkami právě, které by se týkaly bezpečnosti,
konkrétně například revitalizace krytů civilní obrany, a to je i první téma. A potom, což jsem ráda,
že tady jsou dnes studenti, vlastně ta spolupráce mezi krajem, případně státem a právě těmi středními školami,
co se týče přípravy mladých lidí, studentů na situace mimořádného významu.
Ono to tady i zaznělo, dnes se k nám byl představován rozpočet, tak tady zaznělo povodně nebo válka.
Bohužel je to prostě téma, kterému se nemůžeme úplně vyhýbat. Ani v rámci kraje,
se tomu nemůžeme vyhýbat. Je spoustu lidí v naší společnosti, kteří mají strach z toho,
co se může u nás v republice, potažmo v Evropě, v Evropě dít.
Takže ten dotaz směřuje k tomu, jestli my se na to nějakým způsobem chystáme,
ať už tedy, pokud jde o ty kryty, anebo o spolupráci i na těch středních školách víme,
že v rámci ministerstva obrany existuje tzv. pokos, což je příprava občanů k obraně státu
pokos. Má spolupracovat právě se středními školami, má spolupracovat mezi sebou to ministerstvo obrany.
Vzdělávací systém funguje, tohle na, funguje tohle na našich středních školách,
případně počítá se s nějakou podporou v této oblasti. Myslím, že by ji spoustu lidí ocenilo.
Děkuji. -Tak. Odpověď na první dotaz. My nemáme v rozpočtu žádné finance,
které by vedly do nějakých investičních akcí, do krytů. Je to především proto, že pokud
bychom to měli dělat v nějakém velkém rozsahu, tak nejsme schopni to ekonomicky ufinancovat.
To je třeba si přiznat. A má to druhý rozměr. Většina těch krytů je v majetku jednotlivých měst,
nejsou v majetku krajů, takže my do nich ani nemůžeme investovat, kdybychom chtěli prostě ze zákona jediné,
co bychom mohli dělat, že bychom vytvořili nějaký dotační titul, kdyby některá města tohle to chtěla dělat.
Obávám se, že ta ekonomická náročnost by byla taková, že by to Jihočeský kraj teda velmi jako těžce snášel
v tom smyslu, aby to opravdu mělo na nějakou kapacitu smysl. Jsem přesvědčen, že tohle patří na úroveň
vlády a pokud by vláda definovala takový zájem a rozhodla se do toho investovat, tak kraje mohou být,
řekněme, nějakým partnerem, který by těm municipalitám NATO přidával nějaké peníze, to je jediné racionální,
co si umím představit a neumím si teď pod tím představit. Celkovou částku, obávám se, že by byla taková,
že by ty rozpočty těžko snášely, co se týče spolupráce středních škol na tomto systému,
já nemám žádné informace, že by neprobíhala. Je to něco, co je vždycky řízeno na úrovni jako
centrálních orgánů ministerstev v rámci nějakých výukových plánů a školy se do toho normálně zapojujou.
No. Ale nevidím tam nějakej prostor, proč bysme na to navyšovali peníze,
protože peníze na školství nám chodí tak, jak ukazoval pan náměstek Hajdušek, řekněme, průtočně,
to znamená, přitékají na chod té školy a my platíme, ne na tyhle ty, řekněme, výukové programy učitele,
my platíme vlastně peníze z krajského rozpočtu na provoz těch škol. No. Takže jestli takhle stačí?
-Jo. Děkuju. Tak. -A poslední pan zastupitel Lavička.
-Děkuji za slovo, pane primátore, vážené kolegyněé.
Já mám tady několik poznámek. Nebudou dlouhé.
Já doufám, že co se týče dvojek a trojek ty opravy, tak pan ministr dodrží svoje slovo v tom prapodivném
rozpočtu, který je teď předkládán, doufejme, že se tam ty čtyři miliardy najdou, protože 400 000 000,
které máme Odfd i vlastně přislíbeny, tak by byla výrazný zásah, kdybysme je neměli tedy v tom
rozpočtu na ty opravy. A mám dva jednoduché dotazy. První byl, když jsem se díval na ostatní příjmy.
Pane náměstku, tak mezi roky 2026 a 2027 je tam snížení asi o 600 000 000. Tak jsem se chtěl zeptat,
co je příčinou toho snížení mezi těmi lety
a druhý dotaz, jak jsme se bavili o vysoutěžených cenách v poměru s těmi cenami předpokládanými těma zakázkám,
tak by mě zajímalo. A můžeme si o tom opravdu promluvit mezi sebou, jakým způsobem
se ještě načítají více práce do těch zakázek, to znamená, my vysoutěžíme zakázku, ale objevují se tam a je to běžné
i na městě vícepráce.
Tak jaké procento ještě nějaké, které jakoby navýší tu vysoutěženou cenu od těch, těch víceprací?
A to všechno. Děkuji. Na. -To se potom na to podívejte. Musím říct, že to procento víceprací oproti tomu
uspořenýmu je v podstatě jakoby marginální, protože my třeba největší úspory opravdu vidíme u těch
dopravních, třeba u těch pásmovek. Ono to nakonec vede k tomu, že my za ty peníze uděláme řádově víc kilometrů,
než jsme počítali. Pokud ty první kilometry vysoutěžíme za 60 %, tak skoro dvojnásobek,
více práce taky nějaký máme, ale potom v objemu jako procentických podílů je to minimum.
Určitě proberte s Tomášem a dá se to taky sledovat bez nějakejch problémů, jo.
A ještě předávám slovo panu náměstkovi.
-Já to vezmu, pane zastupitele, chronologicky. U těch ostatních příjmů pokles roku, pokles 26,
27 je jednoduchej, tam do těch ostatních příjmů platí, patří zpátky těch návratných finančních výpomocí,
to znamená, to jsou ty peníze z předfinancování a my tam v roce 2026 máme plánováno 818 000 000 a v roce 2027
je to 183 000 000, jo, takže to je takhle. A jenom ještě jednu krátkou poznámku tý vícepráce,
protože já jsem ten, který ty vícepráce nosí na radu u těch pásmovek vícepráce v podstatě spočívají pouze
v případě, že se odkryje jakoby krajnice tý silnice. Zjistí se, že to je nestabilní, tak se to tam zpevňuje,
anebo se potom dělá skutečně zaměření oproti těm plochám, který byly předpokládaný, ale jinak jako že by docházelo
jako k velkým vícepracím z důvodu, že by to někdo jakoby podsek a potom jako na nějakým jiným
způsobem se snáz snažil ty peníze dostat. To rozhodně ne.
-To je pravda. Ty vícepráce vznikají spíše u technicky náročných staveb, kde je nějaká predikce,
že se něco třeba odhadlo blbě nebo blbej průzkum nebo technologie? U těch pásmovek to fakt jako není.
Tak. Dámy a pánové. Ano? Já myslím, že.
-Já bych ještě rád upozornil, že jste každý na stůl dostali upravené usnesení k tomu rozpočtu a k tomu
střednědobému výhledu rozpočtu a bereme nyní hlasa o tom upraveném znění tak, jak je nyní
zobrazeno. A je to z toho důvodu, že mezi jednáním kraje a dnešním jednáním zastupitelstva jsme zjistili,
že oprava mostu v Krumlově v Plešivci na Plešivci se bude o rok odkládat. Tam došlo k tomu,
že pan projektant logicky navrhnul ten, tam ta oprava mostu bude spočívat v tom,
že ta mostovka se sundá a udělá se úplně nová mostovka a pan projektant logicky to udělal tak, že
to navrhnul na projektoval bez toho středovýho pilíře, což by bylo dobrý pro, pro vodáky.
Ovšem aby to staticky vyšlo, tak tam udělal takovou jakoby oblouk, který by ten most vynesl,
což bohužel neprošlo přes památkáře. Takže my tu projektovou dokumentaci budeme muset celou
přepracovat, bude to trvat zhruba rok, to znamená, my jsme měli v rozpočtu pro rok 2025 částku 195 000 000
Kč právě na opravu tohoto mostu, takže správa pro Jihočechy je, že ten most se opraví, nespadne, nebojte se,
jako nespadne, ta oprava bude o rok delší, ale bude ta tam podoba opravenýho mostu bude
konzervativní, to znamená, že bude to v podstatě vypadat tak, jak to vypadá,
tak, že to bude nový a zkusíme tam udělat aspoň nějaký pěknější zábraný. -Tak ještě jednou Viktor Lavička.
-Já jsem jenom byl upozorněn, tak se omlouvám, já jsem nazval pana hejtmana panem primátorem,
takže se omlouvám, pane hejtmane.
-Myslím si, jako jedno z těch milejších, jak mě někdo může nazvat. Buďte v klidu.
Tak. Pojďme tedy, dámy a pánové, po této diskuzi a po upřesnění,
myslím, že můžeme tedy hlasovat 12 a 13. Pojďme tedy hlasovat sólo napřed 12. Ať jsou ty materiály odděleny,
jsou to závažné materiály. Tak hlasujeme v téhleté chvíli pro návrh rozpočtu Jihočeského kraje pro rok 2025,
a to v upraveném znění, tak, jak Tomáš teď vysvětlil, ohledně toho mostu, kdo je, prosím, pro, kdo je proti
a kdo se zdržel?
Tak hlasování ukončíme: 36 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Já děkuji.
A teď návrh střednědobého výhledu rozpočtu Jihočeského kraje na období 26 a 27.
Prosím, připravíme znovu hlasování a hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak hlasování ukončíme.
Pro 34, proti nikdo, zdrželo se 18.
Dámy a pánové, já děkuji a pojďme pokračovat. Myslím, že ty prezentačně další materiály máme za sebou.
Zatím budu počítat, že bysme to stihli před obědovou pauzou celé. Tak pojďme se zkusit posunout.
Tak pan kolega Hajdušek. -Tak děkuji. Já to vezmu teda hodně rychleji,
ale poděkuju zastupitelům za schválení rozpočtu. Myslím si, že je to pro Jihočechy dobrá zpráva,
že nás čekají, aspoň v jižních Čechách dobré a klidné časy.
Tak a zmocnění k provádění změn rozpočtu.
Pravidla jsou taková, že my jako zastupitelstvo ve sboru schvalujeme rozpočet a potom samozřejmě v průběhu
roku se toho spoustu odděje, uděje, takže je třeba, abychom na to reagovali změnami rozpočtu,
my zatím ty pravidla máme a ty změny rozpočtu může dělat buď rada nebo zastupitelstvo,
anebo si to mezi sebou upraví, rozdělí a my to zatím máme už od roku 2001 nastaveno tak,
že rada může dělat rozpočtové změny provádět do 2 milionů Kč a nemůže používat rozpočtovou rezervu
a nemůže používat, nemůže používat fond rezerv a rozvoje, což samozřejmě neodpovídá duchu doby,
protože pokud se to od roku 2001 neměnilo, tak už jenom s ohledem na růst inflace ty ceny jsou
prostě, nebo ty hranice jsou velmi historický a neodpovídající, navíc pokud máme pro rok 2025 plánováno
šest jednání zastupitelstva, tak musíme s určitýma věcma čekat, než by to schválilo zastupitelstvo,
což není z operativního hlediska jako mnohdy jednoduché, proto navrhujeme nové rozdělení kompetencí,
provádění změn rozpočtu mezi zastupitelstvo a radu.
Takabinovi. Tý hranice byly stanovený 20 000 000 Kč, 20 000 000 Kč.
Rozpočtové změny pro radu 5 milionů Kč,
čerpání rozpočtové rezervy a zapojení
prostředků z PR 50 000 000 Kč.
Nechali jsme si dělat ještě průzkum, jak je to v jiných krajích a v určitých, v některých krajích,
dejme tomu jakoby třeba v Plzeňském nebo Jihomoravském, Jihomoravském, tak mají veškeré kompetence
převedený na radu. My si myslíme, že to není správný, že pokud tady historicky bylo rozdělení kompetencí mezi
radu a zastupitelstvo, tak bychom to rádi zachovali, zejména v situaci, kdy jako ODS máme jak v radě,
tak v zastupitelstvu většinu, abychom nebyli nařčeni z toho, že si chceme sami sobě jakoby uzurpovat příliš
velké kompetence, na druhou stranu hledáme vhodný kompromis mezi tím, aby to rozhodování bylo prostě rychlý
a operativní, takže jsme si dovolili předložit vám ke schválení tento návrh, který jsme předjednali
i s opozicí, zejména se zastupitelstvem klubem ANO, já děkuju za jejich konstruktivní přístup.
Projednali jsme to na finančním výboru a máme k tomu souhlasné stanovisko.
-Tak já taky děkuju za to, že to bylo projednáno. Tohle se nám zdá nějaký racionální kompromis.
Pan kolega Kalina.
-Děkuji za slovo, já jenom konstatuji, že finanční výbor projednal tuto záležitost a doporučuje
zastupitelstvu schválení. -Tak děkujem, pan kolega Svoboda.
-Děkuji za slovo. V podstatě nemáme nic proti tomu, akorát zdůvodnění, že prostě těžkopádnost spočívá v tom,
že by se muselo čekat na zastupitelstvo, to se dá odbourat tím, že se zastupitelstvo svolá třeba
každých 14 dnů, že jo, s tím, my, s tím problém nemáme.
-My jsme s tím v pohodě, vždycky to bude zabírat nějakej čas a bude nás to organizačně něco stát.
Ale znovu, my jsme vás o to požádali, chtěli jsme najít nějakej rozumnej kompromis,
berme to klidně tak, na každé zastupitelstvu dostáváte usnesení, o čem hlasovala rada?
Pokud byste uvážili, že se vám to nelíbí, tak to vraťme zpátky. Víte, že já jsem od začátku byl
k tomuhle velmi opatrnej, vím, že tady máme většinu a nehodlám mít nějak jako silově tlačit.
Je mi to úplně jedno, jediný, budeme to prostě pořád nosit.
Do zastupitelstva teď máme stanovisko finančního výboru, že to zkusme změnit, kdyby to nefungovalo.
Já budu klidně ten, který bude hlasovat pro to. Mně je to jedno, já tady sedět budu.
Tak jo, tak pojďme hlasování, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak máme dohlasováno 46 pro, proti, nikdo, zdrželo se pět. Pojďme na bod číslo 15.
Tomáš Hajdušek. -Bod číslo 15 je krajské investiční fond, tenhle ten materiál má dvě části,
jedna, ta první část jsou technické změny, který se víceméně týkají probíhajícího roku 2024,
kdy v některých případech dochází ke změně podílu té dotace z krajského investičního fondu,
v některých případech dochází k posunutí zahájení a ukončení.
Chtěl bych upozornit pouze na dva případy, kdy v případě města Písku dochází k souhlasu s užitím těch
prostředků do 31. 12. 2026 u základní školy Schubra, u tý přístavby, z důvodu, že tam mají problémy
s výběrovým řízením. To samý něco podobnýho je u tábora, kdy dochází v souhlasu s posunutím užití prostředků
ve výši 23 000 000 Kč na výstavbu
toho zimního stadionu Římská, kdy do 31. 12. 2025, ale jsou to všechno věci, který pravidelně schvalujeme a
neznamená to žádné nabourání toho, co bylo schváleno.
Co je důležité, tak je důležité. Druhý část materiálu, což je teda vyhlášení výzvy pro rok 2025,
pokud tento materiál projde, tak to znamená, že vyhlašujeme výzvu nebo respektive dneska schvalujeme,
zítra to bude schváleno, příjem žádostí bude probíhat od 21. ledna do 24. února příštího roku.
Bude následovat projednání v hodnotící komisi, následně projednání v radě kraje, předpoklad 27. března
a my jako zastupitelé bychom o dotací z nového krajského investičního fondu rozhodli naplánovaném jednání
zastupitelstva 10. dubna 2025. My si velmi vážíme toho, že doposud to ve všech případech fungovalo tak,
že v každém roce byl ten návrh, byl ten předkládaný návrh
dotací schválen všemi přínými zastupiteli v sále. Velmi si toho vážíme. Tohleto není, viz politická,
to je věc uvážení toho, abychom z těch žádostí vybrali ty, které nejlépe
z kvalitní, nejvíce z kvalitní život Jiočichům v jižních Čechách.
Není to založený vůbec na stranické příslušnosti. Ono by to ani nešlo, protože naprostá většina starostů
jsou stejně nezávislý a nepatří do žádnýho politickýho uskupení. A každý rok platí,
že jsou dotace směřovány jak do těch nejmenších obcí, tak dejme tomu, do okresních měst a do všech oblastí,
které jsou k tomu určený, ať je to občanská vybavenost, kultura, sport, zdravotnictví nebo školství nebo sociál.
Chtěl bych ještě zdůraznit, že.
Jako i v letech předtím bude fungovat hodnotící komise, my jsme složení hodnotící komisi komise schválili
na radě čtvrtýho podle statutu členy hodnotící komise hejtman plus náměstek pro ekonomiku,
to znamená pan Dr. Kuba a já, a potom tam má každý zastupitelský klub svého zástupce,
takže zastupitelský klub ANO bude zastupovat pan inženýr Svoboda, zastupitelství, klub ODS, paní doc.
Kozlová, zastupitelský klub. Stačilo, pan Vilém Klapsia, tak, jak to bylo nahlášeno, požadováno.
-Já děkuji panu prvnímu náměstkovi a poprosím vás o diskuzi
k diskuzi. Nevidím, takže spouštíme, můžeme hlasovat o bodu 384/24.
Tak, a hlasování k tomuto bodu je 51 pro, proti 0 zdržel se 0.
-Tak. Já moc děkuju a pokračujeme dalším bodem Tomáše Hajduška, to je bod číslo 16.
-Já si myslím, že to byla pro všechny nás příjemná změna slyšet melodický ženský hlas.
Škoda, že to byl tak krátký teda.
-Já můžu vypadnout.
-Zrušení usnesení a nové financování šesté etapy zanádražky přeložky. Jde o to,
že my jsme tady v červnu 2024
schválili financování, ten projekt bude mít náklady 190 000 000 Kč. To se nemění a my jsme předpokládali
určitou výši způsobilých výdajů, z toho odvozeno 85 % dotace, ta dotace měla činit 79 000 000 Kč a podíl
Jihočeského kraje tak měl být 111 000 000 Kč. Bohužel potom samozřejmě při hodnocení té žádosti došlo
ze strany dotačního orgánu ke snížení objemu způsobilých výdajů
o zhruba 22 000 000 Kč, jsou to, došlo ke zkrácení těch výdajů uznatelných u položek
za úseky ležícími na Ledenické ulici, které jsou za hranicí křižovatky s tou novou přeložkou,
takže ta dotace po Novu bude činit 60 000 000 Kč a podíl Jihočeského kraje se zvyšuje o necelých 19 000 000
na 130 000 000 Kč. Ale jako na realizaci a té akce a na tom, kolik ta akce bude stát,
jako taková, se nemění nic. -Tak akce už je hotová. Takže už se po ní jezdí, jo.
Pojďme prosím, asi hlasovat, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování ukončíme 50 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. A bod číslo 17,
poslední bod pana náměstka Hajduška.
-Tak to vezmeme velmi rychle, protože je to standardní technický materiál a v podstatě se jedná o schválení
tří žádostí o prodloužení realizace projektu v rámci dotačních programů Jihočeského kraje,
dvakrát je tam prodloužení termínu v dotačním programu podpora sportovní infrastruktury u Větř a Ukely,
tenis, Academy a jednou z prodloužení termínu v dotačním programu podpora
územních plánů obcí Jihočeského kraje pro obec Hosín.
-Tak diskuze asi není. Jsou to technické prosby, abychom umožnili prodloužení.
A pojďme hlasovat, kdo je, prosím, pro, kdo je proti, kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme ukončit, je to 51 pro, proti. Nikdo, nezdrželo se, nikdo.
Přecházíme na body paní náměstkyně Kozlové a vracíme do hry milý ženský hlas.
-Děkuji za takový hezký kompliment. Vážený pane hejtmane, vážená Rado, vážené zastupitelky, vážení zastupitelé,
vzácní hosté z řad studentů, já předkládám jako svůj první bod koncepční dokumenty v oblasti sociální prevence,
jsou to dva dokumenty, které jsou vázány, každej z nich na jiný zákon, první na zákon o kraji,
druhý na zákon v rámci protidrogové strategie. A já vás prosím o jejich schválení, je to jeden dokument,
který se týká koncepce integrace romské menšiny v Jihočeském kraji a druhý dokument,
což už jsem zmínila a se týká protidrogové strategie v Jihočeském kraji. -Tak diskuze k němu,
pokud ne, tak prosím, připravme hlasování a hlasujme, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel
hlasování. Můžeme ukončit. Je to 49 pro, proti. Nikdo, nezdržel se nikdo. Pokračujeme dalším bodem.
-Bod 19 je maličko totožný. Tentokrát se jedná o závěrečné zprávy
týkající se strategie prevence a snižování škod spojených se závislostním chováním,
to znamená navazující na tu strategii protidrogovou, dále na závěrečnou zprávu související s koncepcí
kriminality v Jihočeském kraji, dále na závěrečnou zprávu související s prevencí rizikového chování dětí a mládeže
v Jihočeském kraji. A poslední závěrečná zpráva, která se právě týká již zmiňovaného,
v předchozím bodě schváleného, dokumentu, které se týká koncepce integrace romské menšiny v Jihočeském kraji.
-Tak diskuze, pokud není, připravme hlasování, hlasujeme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování můžeme ukončit. Je to 51 pro, proti. Nikdo, nikdo se nezdržel. Teď si myslím, že by možná bylo
dobré probrat dva body najednou 20 a 20 možná, protože oni na sebe velmi navazují.
Tak poprosím paní náměstkyni.
-Tak první z těch bodů je základní síť sociálních služeb v Jihočeském kraji.
Tentokrát je ta síť naplánována na let 25, 20, 26, 7.
Je to schváleno krajskou koordinační skupinou a samozřejmě radou kraje. A já chci k tomu jenom říci,
my jsme při konstrukci té základní sítě sociálních služeb pro tyto roky jsme zjednodušili administrativu,
to znamená u těch sociálních služeb, které nechtěli žádnou změnu, která se týkala ať lůžek či úvazků,
tak mohli jenom na jednoduchém formuláři vyplnit, že prostě zůstávají tak, jak jsou a jejich poskytovatelé
sociálních služeb budou poskytovat ty služby tak, jak jsou ti, kteří chtěli nějakou změnu, ti poskytovatelé,
tak vlastně potom byli následně hodnoceni. Všechno máte vlastně uvedeno v té příloze.
Bylo podáno 99 žádostí, které chtěly změnu a 15 žádostí, které chtěly zařadit úplně novou službu,
některé byly akceptovány, některé nikoliv z důvodu, protože tam byl nesouhlas se střednědobým plánem rozvoje
sociálních služeb a ten druhý materiál se týká podmíněné sítě, zde je to pro poskytovatele sociálních služeb i my,
my se jako Jihočeský kraj musíme vyjádřit k tomu, když některý poskytovatel chce vlastně
dát žádost o dotaci, tentokrát je ta žádost o dotaci do operačního programu Zaměstnanost plus.
A my to ve většině případů téměř vždy těm poskytovatelům sociálních služeb umožňujeme, je to vlastně věc,
kterou dělají navíc a mohou si sáhnout do finančních prostředků právě evropských finančních prostředků.
Takže já vás prosím o schválení materiálu 20 a 21.
-Tak otevírám k oběma diskuzi, kterou, myslím, můžeme spojit, a pokud nejsou dotazy, tak myslím,
že můžeme spojit i hlasování, hlasujeme tedy o bodech 20 a 21 společně.
Kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel hlasování?
Můžeme ukončit, je to 51 pro, proti, nikdo, zdržel se jeden hlasujeme nebo pardon, a jdeme na bod 22.
-Tak bod 22 je program, který je tady
dlouhodoběji, je to program návratné finanční výpomoci poskytovatelé sociálních služeb,
než jim přijdou finanční prostředky přes nás z ministerstva práce a sociálních věcí,
my bychom to jako Jihočeský kraj velmi rády urychlili, nicméně to není možné, protože my čekáme na rozhodnutí
ministerstva práce a sociálních věcí, tak my jsme se jako Jihočeský kraj rozhodli a každý rok se tímto
způsobem rozhodujeme, že vlastně jim půjčíme finanční prostředky, které potřebují na měsíce leden, únor, březen.
S tím, že oni nám je nejpozději do 25. dubna 2025 vrátí.
Je to prostě, opravdu pro ulehčení jejich fungování a myslím, že je to velká výpomoc a já za toto děkuji panu
náměstkovi Hajduškovi, že je tak opravdu vstřícný, že nám toto z toho rozpočtu umožňuje.
-Tak posíláme peníze dopředu, aby s nimi mohli hospodařit, oni nám je vrací, jo.
Kdo je, prosím, pro, kdo je proti? Kdo se zdržel hlasování?
Můžeme ukončit? Je to 51 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo 23.
-Právě jsme v rozpočtu schválili poskytnutí dotace Dětskému centru Strakonice. Je to vlastně pro děti,
které vyžadují okamžitou pomoc a je to ve výši 4 miliony pro rok 2025. My, když to schválíme v rozpočtu,
tak ještě jednou musíme schválit tu poskytnutou dotaci. On tomu konkrétnímu poskytovateli té služby,
v tomto případě tzv. ve zkratce řečenému z dvopu. Zařízení pro děti vyžadující okamžitou pomoc,
to je pro ty děti, které prostě nemají to štěstí a vyrůstají v rodinách, kde potom soudy musí rozhodnout
o předběžném opatření a odebrání třeba dětí z těch rodin, protože se tam s nimi nezachází úplně dobře,
tak, aby si dokázali studenti taky představit, o čem tady hlasujeme.
-Tak každoročně se opakující materiál velmi potřebných.
Prosím, připravme hlasování, hlasujme, kdo je pro, kdo proti, kdo se zdržel.
Hlasování? Ukončíme, je to 51 pro, proti. Nikdo, nezdržel se nikdo. Potom máme bod číslo 24.
-Po 24 je každoroční program, který vlastně také je program, kterej se týká dětí,
je to na podporu narozených dětí, tentokrát vlastně jsme měli jediného žadatele.
Za to období od 4. listopadu do 24. listopadu a byla to obec Lčovice, já mám radost z toho,
že ty malinké obce dávají svým narozeným občánkům vlastně poměrně vysoké finanční prostředky,
v tomto případě jsou to 4000 a to, co dá obec Lčovice ve výši 4000, tak přidá 4000 dětem i kraj,
takže každé narozené nové dítě v Lčovicích dostane 8 000 Kč. -Tak diskuze asi není nutná.
Standardní materiál. Pojďme hlasovat, kdo je, prosím, pro, kdo je proti, kdo se zdržel.
Hlasování asi ukončíme.
Tak 51, pro, proti. Nikdo, nezdržel se nikdo. Bod číslo 25. -Bod číslo 25, o tom programu,
o kterém jsem před chviličkou hovořila, taky jeho vyhlášení pro období let 25, 26, 27, tak vás prosím o to,
abychom to schválili a mohli jsme zase podporovat takhle naše malé občanky Jihočeského kraje.
-Tak pokračujeme v tom programu, prosím, tedy připravme hlasování a hlasujme, kdo je pro, kdo je proti,
kdo se zdržel. Hlasování. Probíhá. A myslím, že ho můžeme ukončit.
Je to tedy 49 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Pojďme na bod 26.
-Bod 26 je podpora audiovizuální tvorby. My v Jihočeském kraji jako vedení Jihočeského kraje jsme
se rozhodli, že vlastně budeme podporovat ty filmaře, kteří v Jihočeském kraji něco natočí, to znamená,
něco zde vznikne, utratí zde finanční prostředky vlastně, protože si zde někoho nasmlouvají na služby atd.
a v tomto případě to splnily tři filmové společnosti a my je podpoříme částkou,
tu první společnost B film 1 200 000 Kč, je to celovečerní film Divočina, dále je to,
bude jeden velký seriál, které se bude jmenovat Ratolesti od České televize. Také 1 200 000 Kč,
ten 1 200 000 Kč je maximální částka, kterou je můžeme podpořit. A potom poslední vlastně
Drive film Factory, což bude Holka odvedle. Ten se natáčel převážně v Soběslavi.
A zde jejich požadavky byly pouze 1 172 981 Kč. Takže já vás prosím také o podporu těchto filmařů.
-Ještě na, do upřesnění. Vy, co jste nebyli v minulém zastupitelstvu. Ten program je koncipován tak,
že peníze, které utratí u jihočeských firem, to znamená u Jihočeského cateringu, u jihočeských hotelů,
u jihočeských, já nevím, stavitelů dekorací, čehokoliv, tak my jsme schopni jim snížit o 30 %,
to znamená, ta naše dotace spočívá v tom, že jim neplatíme nějaký příspěvek na natočení filmu
lokálně v Jihočeském kraji. My jim proplácíme pouze 30 % z faktur, které oni utratili u jihočeských
podnikatelských subjektů. Jo, v tomto jako spočívá. -Děkuju panu hejtmanovi za doplnění.
-Já jenom, aby všichni, kteří nebyli schvalování toho programu, chápali, že nedotujeme projekt jako takový,
ale vlastně pomáháme utrácet u jihočeských podnikatelských subjektů.
Pojďme tedy hlasovat, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, probíhá, můžeme ukončit, je to 46 pro, proti, nikdo, zdrželi se čtyři. Já děkuji paní náměstkyni Kozlové.
-Já také děkuji. -Přecházíme na body pana náměstka Štojdla a rovnou první dva spojíme,
protože jsou to technické úpravy rozpisu rozpočtů.
-Dobrý den. Můžu, jo. Dobrý den, kolegyně, kolegové. O tohle se, jak říkal pan náměstek, technický materiály,
zohledňujou úpravy rozpočtu MŠMT, zejména se týkají podpůrných opatření a byl tento
materiál, i ten materiál následující probrán ve školském výboru v listopadu a zastupitelstvo ho bere
na vědomí pouze. -Tak. Diskuze, pokud není, podporu školského výboru máme,
pojďme tedy připravit hlasování a hlasujme, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme ukončit, je to 46 pro, proti, nikdo. Zdrželi se čtyři, bod 29 o finanční výpomoci jedné škole.
-Tak je to návratná finanční výpomoc Základní městské školy ve Strakonicích,
kdy nemají ve fondu rezerv ani ve fondu investic dostatečné množství peněz.
Jedná se to z projekt vybudování učeben pro zpracování hudby a budeme jim půjčovat 1 107 150 Kč.
A v momentě, kdy dostanou dotaci, tak nám to vrátí.
-Jednoduchá záležitost, asi bezproblémová. Prosím, připravme tedy hlasování, hlasujme, kdo je pro,
kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování. Můžeme ukončit.
Je to 50 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Pojďme na další bod.
-Bod 30 realizace projektu kemp divočinně pod Falksteinem.
Je to v rámci programu Interreg Bavorsko, Česko. V podstatě tady předfinancováváme 290 000 Kč
a kofinancování projektu ve výši 58 000 a předfinancování 232. V momentě, kdy se projekt
realizuje, tak dostaneme peníze nazpátek, naše spoluúčast je 58 000 a podmínka tý dotace
nebo podmínka toho realizace toho projektu je, že to schválí zastupitelstvo.
-Tak spolupráce naší prachatické školy a bavorské na tomto projektu, myslím, že není proč nepodpořit.
Pojďme tedy hlasovat, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme. Ukončit 50 pro, proti. Nikdo, nezdržel se nikdo, 31 je ryzí technikálie.
-Jsou to dodatky zřizovacích listin škol, jedná se o gymnázium Česká a Prachatice,
Praktická škola Strakonice, kdy gymnázium česká nás požádala o to,
že chce půjčovat automobily a musí to mít ve zřizovačce. A to samý.
Základní praktická škola Strakonice chce vyrábět nějaký své výrobky, ty prodávat a tím si zvýšit svůj rozpočet.
-Klasika. Pojďme, prosím, asi rovnou hlasovat, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování ukončíme. 50 pro, proti. Nikdo, nezdržel se nikdo 32. Žádost o prodloužení
termínu u realizace kanalizace ve Volenicích.
-Tady nás požádala obec Volenice o prodloužení termínu, a to z toho důvodu, že požadavek správy údržby silnic
z přefrézování výkupu v komunikaci druhý třídy, tím pádem oni nemůžou dodržet termín do konce roku
a potřebujou prodloužit o rok. Taky technická věc. -Asi jednoduchá a zdůvodnitelná věc.
Pojďme, prosím, hlasovat, abychom jim vyhověli, kdo je pro. Kdo je proti.
Kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončit.
Je to 49 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Poprosím spojit body 33, 34. Týkají se podpory z ministerských programů,
do které si žádají jihočeské obce. My tady dlouhodobě máme nastavenou podporu,
že k tomu přidáváme 10 % a oni mohou žádat buď na MZe, anebo mohou žádat na ministerstvo životního prostředí při
realizaci nějakých vodovodů, ČOVek, kanalizací a podobnejch a ty materiály se týkají toho
a dají se spojit, protože jsou úplně o tom samém. Tak prosím.
-Já teda jenom doplním, že se jedná o Vlachovo Březí, o Vodňany a jedná se o Nové Hutě, místní část Bokova Huť.
-Tak, dámy a pánové, pokud nejsou k tomu dotazy, my to v rozpočtu máme dlouhodobě,
v tomhle pomáháme jihočeským obcím v těhle těch dvou titulech, čili body 33 a 34 spojené do jednoho hlasování.
Kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tím pádem bychom měli body Davida Štojdla, máme hlasování 50 pro, proti. Nikdo, nezdržel se nikdo.
A jdeme na majetkoprávní vypořádání. Paní náměstkyně Kozlová.
-Tak dneska si mě vyloženě užíváte. Takže bod číslo 35, prosím vás, je v podstatě majetkoprávní vypořádání
nemovitostí, které souvisí s přijetím daru nebo bezúplatným převodem nebo k předání hospodaření Správě
a údržbě silnic Jihočeského kraje a vše souvisí s darováním pozemků pod chodníkem obcím a městům a naopak
oni nám darují pozemky, které jsou pod našimi silnicemi. Takhle jednoduchý ten materiál je,
akorát vypadá strašně složitě. -Tak. K diskuzi není. Prosím, pojďme hlasovat,
kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme asi ukončit, je to 48 pro, proti nikdo, zdržel se nikdo.
Bod číslo 36 je koupě pozemku v Chlumu u Blatné kvůli obchvatu.
-Přesně tak. Takže pan hejtman to řekl a zároveň vlastně předáváme ty pozemky rovnou k hospodaření zase
a opět Správě a údržbě silnic Jihočeského kraje. -Tak Blatenským dáme, panu starostovi uděláme radost,
protože si myslím, že už se blížíme vypsání realizaci. Pojďme tedy hlasovat, kdo je pro, kdo je proti,
kdo se zdržel
hlasování, myslím můžeme ukončit, je to 50 pro, proti. Nikdo, nezdržel se nikdo.
Pak tu máme trochu technikálii. Podstoupení smlouvy. -Přesně, postupujeme smlouvu,
budoucí, kupní smlouvu od toho, od těch majitelů Maxima a Akimova a Natálie Griševa
na společnost nebo respektive firmy Švec s. r. o. A my jako kraj musíme dát souhlas.
Jedná se o pozemek pod sjezdem, který od nás chtějí koupit a už vlastně byla připravená smlouva budoucí
kupní smlouva, takže opravdu technický materiál.
-Tak. Diskuze, pokud není, hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Pro 49, proti. Nikdo, nezdržel se nikdo. Bod číslo 38.
-Číslo 38 se týká toho, že letiště předává zdravotní záchranné službě heliport. S nějakým přístřeškem,
nechce to spravovat letiště, protože přitom letovém provozu už není možné, aby spravovalo ještě heliport,
takže zdravotní záchranná služba si toto bude spravovat sama. Je to tak v pořádku.
-Předáváme mezi našimi organizacemi. Tak prosím, asi bez diskuze,
připravme hlasování, hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasová probíhá.
Myslím, že ho můžeme asi ukončit. Je to 50 pro, proti nikdo, zdržel se nikdo.
A bod číslo 39. -Bod číslo 39. Mým posledním bodem je, že přebíráme od Úřadu pro zastupování státu ve věcech
majetkových park kolem schwarzenberské hrobky, bude ten park udržovat a spravovat krajské školní
hospodářství a rozhodli jsme se tak z důvodu, aby vlastně ten park kolem té Schwarzenberského hrobky
nebyl uzavřen, protože kdyby dostal nějaký jiný vlastník a jiný majitel, tak vlastně by došlo k tomu,
že by mohlo dojít k uzavření a tím by se vlastně ten park znepřístupnil široké veřejnosti, to jsme nechtěli,
proto si naše krajské školní hospodářství ten park vezme do údržby a bude to spravovat.
-Tak myslím, že paní kolegyně
Kozlová to vysvětlila, byl tam zájem ze strany rodu Pecoldů, aby si převzali tenhle ten majetek,
riziko, že by to zavřeli v tak významné turistické lokalitě jako Třeboňsko a Schwarzenberská hrobka,
se nám zdá poměrně rizikový, proto si přebíráme tenhle ten majetek od Úřadu pro zastupování státu ve věcech
majetkových my. Pan kolega Kalina se k tomu hlásí. -No, děkuji za slovo. Jenom finanční výbor to projednal
a doporučuje schválení zastupitelstvu. Samozřejmě stát to nechce a bohaté město Třeboň to taky
nechce, takže kraj to unese a doporučujeme schválení. -Přesně tak. A my to zvládneme.
Myslím, že školy, české školní hospodářství to zvládne bez problémů.
Pojďme tedy hlasovat, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak děkuji. Hlasování můžeme ukončit 52 pro, proti, nikdo, zdržel se nikdo, dámy a pánové.
Tím jsme projednali všechny body, které byly v řádném rozvozu a které jsme
si schválili na dnešní jednání zastupitelstva, já teď otevírám bod různé.
Do bodu různé vidím přihlášku pana kolegy Svobody.
-Děkuji za slovo. Dnes asi naposled v tomto roce také asi bych využil té příležitosti,
poděkoval všem za spolupráci a popřál za náš klub i za sebe do toho příštího roku jenom dobré a výborné dny,
hodně zdraví a úspěchu. -Děkuju, děkujeme. Tak dámy a pánové, pokud se nehlásí nikdo další,
tak já si taky dovolím nejen za náš klub a za sebe poděkovat za tu spolupráci v letošním roce,
byť ta naše zatím je poměrně krátká.
Děkuju, že se tady scházíme v pracovní atmosféře, čekají nás ještě tři a více let společné spolupráce,
pokud se nic nestane a věřím, že bude probíhat tak, aby byla hlavně ku prospěchu jihočeských občanů,
protože od toho jsme od nich dostali mandát. Všem přeju krásné prožití Vánoc,
abyste si užili Vánoce v klidu se všemi vašimi blízkými, aby hlavně vstup do nového roku pro vás znamenal nejen
plnění nějakých snů a přání, ale hlavně, aby všichni kolem vás byli zdraví,
protože ona spousta těch věcí se dá jako vyřešit, ale bohužel některý se řeší v tom zdraví velmi těžce,
takže myslím, že tenhle ten čas je vždycky uvědoměním si, jaké ty věci v tom životě mají hodnotu a je to samozřejmě
to zdraví a ten čas, který můžeme trávit s lidmi, které máme rádi a kteří pro nás v životě něco znamenají,
tak ať si užijete krásné Vánoce, ať se vám v novém roce daří, ať se tady scházíme
v příštím roce všichni v co nejlepší náladě a děláme dobrou práci pro Jihočechy.
Tak ještě asi předám slovo do klubu Stačilo na přání taky.
-Děkuji za slovo. A přesně tak, také se přidávám k přání hezkých Vánoc a těšíme se v novém roce na viděnou.
-Moc děkujeme, dámy a pánové. Tímhle tím to zastupitelstvo končím a poprosím,
aby se sešla rada Jihočeského kraje po pauze na oběd, kterou určuju na půl hodiny.
Prosím. Tak v půl jedné bych poprosil všechny radní, abychom se tady sešli a prošli poslední radu kraje.
Krásné Vánoce