-Tak hezké dopoledne nebo pozdní ráno, dámy a pánové. Dovolte mi, abych vás přivítal na třicátém prvním zasedání
zasedání zastupitelstva Jihočeského kraje, které bylo řádně svolané a zveřejněné v souladu
s § 40 a 42 zákona 129/2000 Sb. O krajích. A všechny vás zde v kruhovém sále krajského úřadu přivítal.
Podle registrace v hlasovacím zařízení je v současné době přítomno 45 zastupitelů. Máme v téhleté chvíli omluvena,
omluvenko od Pavla Klímy, který je v nemocnici a je po operaci,
plánované operaci a bude probíhat nějaká rekonvalescence. Je omluvena. Linda hetešová a František Konečný,
který taky zalehl s angínou. Včera jsem je omlouval. Za pozdější příchod se omlouvá paní starostka Martanová a
mám pocit, že pan zastupitel Leština a máme online přihlášení, a to z důvodu covidu,
tak, jak nám to umožňuje náš jednací řád při karanténě a je to pan radní Joch, kterého takhle na dálku zdravíme.
A támhle všichni vidíme na plátně. Tak, dámy a pánové, já si na úvod dovolím dvě informace,
které se netýkají našeho jednání, než začneme probírat věci, které se týkají zastupitelstva,
informace o tom, že dnes jsou tady zástupci, tak jak to bylo i loni na minulém
posledním zastupitelstvu v roce, zástupci Amnesty International,
jestli mám dobré informace, sedí v předsálí u stolečku s, řekněme, s nějakou podpisovou akcí,
která je směřovaná na podporu nespravedlivě stíhaných po světě, takže jsem byl požádán o to,
abych tuhletu informaci předal a abysme zajistili pro kolegyně z Amnesty stoleček,
je to tam zajištěno a tímhle oznamuju, že, že je tady máme. A pokud se někdo chcete k té podpisové
akci připojit, tak je to v předsálí k dispozici. Druhá milá informace, kterou jsem dostal od paní
náměstkyně kozlové a děkuji za ní, že dnes tady máme zástupce naší společnosti Adra jihočeské Adry,
kteří vám přišli popřát hezké Vánoce. Jihočeská Adra byla v letošním roce poměrně velmi úspěšná.
Já je tady, obě dámy vítám, protože je to především iniciativa paní náměstkyně kozlové,
tak jí v téhle té chvíli předám slovo.
-Dobré dopoledne, vážené dámy, zastupitelky, vážení dámy, zastupitelé, ty krásné dárečky, které vidíte před sebou,
tak máte od organizace Adra, což je dobrovolnická organizace. Já vítám dvě milé dámy,
paní ředitelku Ivu Kyselovou a paní a její kolegyni, paní Katku petrášovou musím trošičku
pochválit, protože Adře se letošní rok vyloženě dařilo, protože opravdu všichni asi znáte jejich aktivity
dobrovolnické, oni jsou jedna z těch největších organizací, které v Jihočeském kraji šíří.
Dobro. Získali pro rok 2023 cenu dobrovolníka od ministerstva práce a sociálních věcí.
Paní ředitelka Iva Kyselová získala ženu Českobudějovicka za dlouholetou práci v rámci sociální oblasti
právě při dobrovolnictví a potom ještě získala dobrovolníka Jihočeského kraje.
Já jí tímto za všechny zastupitele moc gratuluji, popřeju Adře, aby stále křesali dobro,
protože ta cena dobrovolníka Jihočeského kraje se jmenuje Křesadlo, tak já stále jim popřeji,
aby křesali dobro a oni vás ti jenom krátce pozdravit. -Tak já děkuju a předávám slovo.
Máte zapnutý mikrofon? Já se vám, abyste si ho vypla.
-Dobrý den, vážený pane hejtmane, milá paní náměstkyně, my moc děkujeme za pozvání, že dneska tady můžeme být
s vámi, nechci vás dlouho zdržovat, protože vím, že před vámi je spousta práce,
tak mi jenom dovolte popřát vám krásné Vánoce.
A říct, že doufám, že ten malý dáreček, který jsme pro vás připravili s našimi dobrovolníky,
vás potěšil, mějte se moc hezky. A je pro nás velká čest, že Jihočeský kraj je partnerem
pro nás v té naší službě druhým. Děkujeme vám.
-My taky děkujeme.
Tak, dámy a pánové, pojďme pokračovat dál. Sděluji všem přítomným, že na webových stránkách kraje
probíhá online vysílání z tohoto zasedání, ten záznam z dnešního zasedání bude následně zveřejněn pro
případné anonymizaci osobních údajů na internetových stránkách kraje pro případné vystupující z řad veřejnosti
uvádím, že vystupující má právo podat námitku proti zveřejnění záznamu ve smyslu zákona o zpracování osobních
údajů, ta námitka bude zaznamenán do zápisu, v případě uznání té námitky bude před zveřejněním záznamu
ta daná část záznamu upravená. Dámy a pánové. Podle článku pět odstavce čtyři písmena
c jednacího řádu zastupitelstva vám předkládám návrh na volbu ověřovatelů zápisu z dnešního zasedání,
kterými by podle návrhu měli být pan zastupitel Jiří Svoboda a pan zastupitel Jan Zahradník.
Pokud jsou s tím oba ztotožněni, tak prosím, připravme hlasování a hlasujme o tom,
že budou s ověřovateli, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, myslím, můžeme ukončit, je to 47 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel.
Dále vám předkládám návrh na složení návrhové a volební komise, který je složen z jednotlivých členů
navržené za jednotlivé politické kluby. Úkolem je sledovat průběh zasedání,
přijímat písemné návrhy na změny usnesení nebo usnesení, případně řídit volby. Pojďme si přečíst ta jména.
Za ODS, Petr Eliáš za ANO. Tady nevidím návrh a není to problém. Za Piráty Jan Hošek,
za Jihočechy Martin Doležal za TOP 09, KDU-ČSL, Šimon Heller ČSSD, Petra blížilová stan je bez návrhu,
jestli to takto, nebo chcete navrhovat
bez návrhu, a nezávislý Petr Sojka čili Petr Eliáš, Jan Hošek, Martin Doležal, Šimon Heller, Petra
blížilová, Petr Sojka. Pojďme hlasovat, kdo je, prosím, pro.
Kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování ukončíme. Je to 47 pro, proti. Nikdo, nikdo se nezdržel.
Návrhová komise byla zvolena, prosím, aby se kolegové odebrali do předsálí a zvolili ze svého středu předsedu.
V souladu s článkem pět jednacího řádu zastupitelstva, konstatuji zápis ze zasedání zastupitelstva byl
ověřovateli, kterými byli zastupitelé paní Ing. Arch. Petra trambová a pan Bc.
Hošek, ověřen a byly podepsán a nebyly k němu vzneseny žádné námitky. Je k dispozici u pracovnic kanceláře
hejtmana, pořízením zápisu z dnešního zastupitelstva pověřuji Zdeňku pandulovou z organizačního oddělení
kanceláře hejtmana, než se dostaví kolegové jménem předsedy, tak pojďme se podívat na program.
K zařazení do programu zasedání byly v pozvánce avizované nové návrhy předkladatelů,
které byly současně odeslány a zveřejněny s ostatními podklady. Totzn. My jsme je projednávali
v radě po odeslání, ale vy byste je v materiálech měli mít, čili to je návrh číslo číslo 13 a
je to bod Františka talíře předfinancování jako financování způsobilých výdajů.
Gotická stezka přeshraničního projektu s Rakouskem. A potom je to bod, který bychom zařazovali jako 36. A
je to žádost svazku mikroregionu Dačicko o poskytnutí návratné finanční výpomoci na předfinancování způsobilých
výdajů na vybudování cyklostezky. Oba materiály už byste měli mít tedy v rozvozech.
A zradou kraje schváleného návrhu programu máte na svých stolech připraveny návrhy předkladatelů,
pana kolegy Klímy, které budu tentokrát prezentovat já. A je to bod číslo 21, smlouva o spolupráci s jihočeským
krajem a nadací J&T k transformaci dětských domovů a potom je výměna bodu číslo 30,
a to jsou dodatky zřizovacích listin škol a školských zařízení.
Je to technický materiál, kde se pouze mění ten obsah.
Tak, dámy a pánové, jenom ten. Nás čeká doplnění o body 13 a 36. A pokud není nějaký jiný návrh,
tak pojďme hlasovat o zařazení těchto dvou bodů, prosím, připravme hlasování a hlasujme, kdo je pro,
kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, ukončíme. 48 pro, proti nikdo, nikdo se nezdržel.
A v té chvíli pojďme tedy odhlasovat celý program jako celek a je to tedy s těmito body,
kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování, si myslím, také už můžeme ukončit: 45 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo.
Dámy a pánové, pojďme tedy přejít k jednotlivým bodům, já zahájím prezentacích svých bodů a pardon,
ještě se zeptáme na předsedu komise. Omlouvám, já jsem teď z toho vypadl a hlásí se pan kolega
Hošek, takže předpokládám, že je zvolen jako předseda návrhové a volební komise,
jo, takže všechny návrhy případně směřovat k panu zastupiteli Hoškovi. Tak a teď už můžeme zpráva o činnosti
rady Jihočeského kraje. Materiál standardně zpracovaný a standardně rovnou otevírám diskuzi,
pokud se chcete na něco zeptat, pan kolega Roubíček.
-Dobré dopoledne, vážený pane hejtmane, vážené kolegyně, kolegové, vážené dámy a pánové, v minulém měsíci,
konkrétně 30. listopadu, se na radě kraje projednávala odměna ředitele jihočeské centrály cestovního ruchu.
A chtěl bych se zde zastavit u jedné z kontrol kontrolní komise, která byla provedena
právě v jihočeské centrále cestovního ruchu,
protože v posledních pěti letech zde byly provedeny dva vnitřní audity, které ukázaly obrovské pochybení
minulého vedení, a tím pádem předpokládáme, že vedení kraje pečlivě monitoruje,
jak se tyto nedostatky napravují a v jaké jsou fázi výsledkem kontroly? Výsledek kontroly nás osobně
překvapil, protože na tyto nedostatky dlouhodobě upozorňujeme. Kontrolní skupina zjistila
pochybení, například zadávání zakázek malého rozsahu, zde byla porušena směrnice o zadávání veřejných zakázek,
když dvě zakázky nebyly zveřejněny na tendr aréně, následně nevyslyšení doporučení vnitřního auditu
o nastavení parametrů při výběrovém řízení tak, aby se do něj mohlo přihlásit více firem a v neposlední
řadě překvapivý způsob zadávání zakázek, kdy se osloví tři firmy, aby se splnila směrnice,
a pak se téměř vždy přihlásí pouze jedna jediná firma. V rámci těchto zjištění kontrolního výboru bych se chtěl
zeptat vedení kraje, zda jsou z činností vedení jihočeské centrály cestovního ruchu spokojeni a jakými
konkrétními kroky chtějí tyto pochybení napravit. Děkuji.
-Já taky děkuji, předám slovo zodpovědnému náměstku panu Talířovi. -Tak hezký dobrý den.
Hezké dobré dopoledne i ode mě.
Ještě pak poprosím o informaci, jestli kontrola už byla ukončená, protože nejsem jistý,
že zápis vámi podepsaný už doputoval zpátky na centrálu cestovního ruchu. Zatím mám informaci,
že zatím jste nepodepsal a nedoručil, ale když, tak mně to potom řekněte, nicméně nejdřív okomentuju,
co tady bylo zmíněno, všechny body, o kterých mluvíte, tak mi nijak nezakrýváme, že historicky za minulé vedení
kraje, že tam byly určité nesrovnalosti, ty musíme napravovat, také je napravujeme audity v roce
21 velmi srozumitelně, konstatoval. My je napravujeme, teď probíhá nový audit, jeho zpráva, jak jistě víte,
bude hotová na jaře tohoto roku a já se vůbec neobávám, že ta zpráva bude naprosto v pořádku, protože ty věci,
které jste zmiňoval, že tam byly historicky nějaké problémy s oslovováním firem,
všechno jde dneska absolutně podle směrnic. Naopak se snažíme ještě jít nad rámec a s auditem
připravovat všechny zadávání těch našich výběrovek tak, aby byly naprosto v souladu. To je možná i důvod, proč.
A vím, že to často zmiňujete, ptáte se, proč některá výběrka outsourcujeme třeba na stavební podatelnu?
No, tak děláme to proto, aby to nebylo jakkoliv napadnutelné, aby to viselo na tendr aréně,
aby to bylo naprosto čisté, naprosto v pořádku.
Čili za fungování jihočeské centrály cestovního ruchu.
Já dávám ruku do ohně. Klidně si tady povídejme bod po bodu, co na tom rozporujete?
Jenom s tím sebemenší problém. A poprosím o tu informaci, jestli tedy už vámi podepsaný, pane kolego,
Nováku zápis nebo výsledek té kontroly byl doručený v té oficiální verzi na centrálu cestovního ruchu.
A samozřejmě nemám problém
o tom s vámi jako diskutovat. Pojďme klidně bod po bodu.
-Tak. Hlásí se pan kolega Novák.
-Děkuji. Děkuji za slovo, pěkné odpoledne. Dopoledne, pardon, dámy a pánové, kolegyně, kolegové,
já jsem ten protokol podepisoval, podepisoval jsem ho,
konkrétně jsem ho podepisoval teda den před tím jednáním rady, to znamená na zasedání kontrolního výboru,
který proběhlo den před tou radou, o které se bavíme,
chtěl bych zdůraznit, že finální znění jsme tam ladili přímo s panem ředitelem Soukupem,
to mi může potvrdit třeba pan náměstek Maroš z Českých Budějovic. Takže to změní.
Mají od začátku, to znamená od chvíle, kdy jsme tam byli. Na poslední kontrole ho mají.
Já jsem podepisoval dokument potom na kontrolním výboru, jestli to podepsal pan ředitel, to vám opravdu neřeknu,
ale tohle teda dělá tajemnice výboru. Já vím, že teďka jsou tam nějaký zmatky, protože.
Původně je nemocná. Nicméně předpokládám, že jsme všechny termíny stihli, protože tam je nějakých 14 dní,
vzhledem k tomu, že jsme to probírali devětadvacátého, tak už by to mělo být podepsané i ze strany jihočeské
centrály cestovního ruchu. -OK, děkujeme. Pan kolega talíř ještě.
-Co já vím, tak tam to podepsáno bylo a právě se čeká ještě na vaše podepsání toho finále. Ale to si řekněme,
s Petrem Soukupem. Jinak možná se sluší tady dodat, že mimo jiné jihočeskou centra u cestovního ruchu,
a já jsem za to rád, kontroloval třeba NKÚ letos a konstatoval, že naprosto všechno je v pořádku.
A ještě mi neodpustím si jednu věc, ještě mi jenom dovolte říct, když to, pane kolego,
roubíčku, velmi správně otvíráte, jsem rád, tak jenom, prosím, dávejte. Naopak i vy pozor na věci,
že od vás z vašeho soukromého mailu chodí různé nabídky a tady zaměstnancům příspěvkových organizací,
zaměstnancům úřadu s tím, že jim rád poradíte například s realitami. A to by asi odpovídalo
nějaké nevyžádanému obchodnímu sdělení nebo spamingu. Tak jenom, ať jako máme zameteno před vlastním prahem
opravdu všichni. -Děkuju, tak pan kolega Roubíček.
-Děkuju za upozornění. Mám tam automaticky odesílání maily, takže já si na to dám pozor a tyhle
ty maily vymažu. Děkuju za upozorněním. Každopádně, kdybysme tedy šli do detailu,
tak z našeho pohledu vlastně největší pochybení, který dochází každoročně při výběru firmy na realizaci
facebookové a instagramové kampaně, a to od roku 2017. Doteď jí každoročně vyhrála firma
magnetrip, která je za posledních šest let, která za posledních šest let dostala zakázky od jihočeské
centrály cestovního ruchu za cca 10 000 000 Kč. Když se podíváme do veřejného rejstříku firem na její
účetní uzávěrku, zjistíme, že 90 % jejich příjmů je jen ze zakázek od jihočeské centrály cestovního ruchu.
A ještě, co je zajímavé, je, že jednatelem společnosti je Matyáš Hric,
který je synem paní zastupitelky Jihočeského kraje Hany Šťastné z Občanské demokratické strany.
Při zjištění těchto okolností nám přijde zadávání zakázek v jihočeské centrály cestovního ruchu dosti pochybné.
-Přesně tohle je to výběr ko, který jde přes ten den arénu, může se do něj přihlásit každý,
kdo splňuje podmínky. Já si myslím, že úplně nejlepší jako reakci na to je, aby vy jste třeba založil firmu nebo
kdokoliv, koho znáte, říkejte jim o tom, visí to na tendr aréně, přihlašte se do toho,
ať ta konkurence co největší, když vyhraje kdokoliv jiný. Myslím, že s tím nikdo nemá problém, naopak,
pojďte do toho aktivně, pojďte se do toho výběrka hlásit, visí vždycky na tendr aréně.
-Tak počkáme si na tu kontrolní zprávu a myslím, že pan náměstek, stejně jako nový pan ředitel má správně
ručit za to, aby všechno bylo v pořádku. Tak pan kolega Novák. -Jo. Děkuju za slovo.
Ta zpráva je dneska vlastně v zastupitelstvu, takže klidně se na ní ještě můžeme podívat.
Já jsem chtěl zdůraznit dvě věci nebo primárně jsem chtěl zdůraznit hlavně to, že při té kontrole,
když jsme kontrolovali, tak jsem tam, a je to v té zprávě, je to v té zprávě,
když jsem tam seděl, říkám, pane řediteli, my jsme vám tady před dvěma lety doporučovali nějaké
změny, staly se, pan ředitel mi to odkýval, já jsem vytáhl ty zakázky, vytáhl jsem zadání
a nestalo se to. To znamená, změny se nestaly. To přímo v tom protokolu, pan ředitel to podepíše,
pan Maroš a pan Kubeš, který tam vedle mě seděly, tak u toho byly stejně jako ostatní,
takže za mě se tam některé ty změny nedějí. Co se týče té stavební poradny,
já bych chtěl zdůraznit jenom jednu věc, a to je mi jako nikdo z nás nikdy netvrdil,
že se ty zakázky na tý jihočeský centrále nějakým způsobem jsou cinknutý nebo tak, my jsme říkali,
že se tam mají udělat nějaký změny, to znamená, pokud vy to dáte stavební poradně, OK, já si myslím,
že to není hospodárný, ale to je nějaká politická, to můžeme mít jiný názor, ale problém je v nastavení těch
kritériích, který se dělají, jo, my máme problém s tím, jak jsou nastavená ty kritéria těch konkrétních výběrových
řízení a k těm změnám, který jste říkal ještě předtím, tak já musím podotknout, opět je to v té zprávě
kontrolního výboru, tý jihočeský centrále cestovního ruchu se povedlo až po 10 měsících začít dávat ty zakázky
do tendr arény, jo, interní audit Jihočeského kraje, ne, kontrolní výbor je upozornil, že to mají dát do tendru,
že to mají začít dávat do tendr arény podle vyhlášky a oni to zvládli až za 10 měsíců, což si myslím,
jako, že dát zakázku až po 10 měsících do tendr arény není úplně OK.
-Já nechci zdržovat, já jenom jsem strašně rád, že tady zaznívají takové slova, že se to řeší,
že se to řeší ku prospěchu a já myslím, že kolega Novák musí říct, ano, je to transparentní,
protože i šošoni se do toho přihlásili a využívali toho. Je to tak.
-Česká centrála zjevně teď v kurzu pan kro a talíř.
-Já jsem moc rád, že jsme v kurzu, to buďme, nicméně vy jste tam, abysme si jako jenom rozuměli ten pojmu,
protože vy jste samozřejmě předsedou kontrolního výboru a teď se ptám, jestli malinko neslučujete,
co dělá interní audit, se kterými samozřejmě všechno procházíme, aby bylo v pořádku, protože říkáte,
my jsme doporučovali, jenže vy nezadáváte, že vy kontrolujete, vy nezadáváte práci,
jako musí to být nově takhle nastavený a tam jsou výběrka, jako. Pokud nám například ty sociální sítě
fungují, tak my samozřejmě tam ty podmínky toho, že budou nějakým způsobem například růst každý rok,
tak my je tam mít musíme, protože když tam nebudou a střelíme to za nejnižší cenu nějaký garážový firmě,
tak to prostě celý půjde do, za za Pardon, za to slovo, čili díky za vaše doporučení,
ale jsem rád, že sám rozlišujete, co kontrolní výbor vlastně dělá, kontroluje a děláte to správně.
A za to jsem rád, ale vaše doporučení jsou prostě doporučení. -Se nám ta adventní doba rozjela.
Pan kolega Novák. -Já už jsem slyšel, děkuju,
já jsem teda nepochopil tu poznámku o šošonech, my jako, ano, jsem spoluvlastníkem firmy šošoni,
ale nikam se nehlásíme, jo, nepodnikáme vůbec žádnými státními ani podobnými institucemi.
Tak to jsem moc nepochopil. Pavle, promiň. A pane náměstku, ano, máte pravdu, bylo to doporučení,
je to jako na vás, respektive na panu řediteli, jestli je přijme, ale když se ho zeptám, jestli je přijmu,
on mi řekne, ano, přijmul jsem je a já pak se podívám na tu dokumentaci a nic se nezměnilo,
tak to ať mi rovnou řekne, že to nezměnilo, ne? A že na to má jiný názor, jinak mi obecně jsme tam dali
i nějaký návrhy, jak mají být ty výběrka nastavená, my samozřejmě nechceme, aby to vyhrála nějaká garážová
firma, proto tam ty doporučení byly poměrně mírná typu, prostě snižme některá kritéria,
ale rozhodně jsme nedoporučovali, aby byly jenom na cenu, jo, to zase, ať si rozumíme,
to a opět je to v té kontrolní správě, i kolik tam přesně navrhujeme a podobně.
-Tak jsem rád, že se shodujeme v tom, že ty kritéria nechceme dělat na nejnižší cenu.
Dovolím si tady odkaz a využiju toho, že je tady paní primátorka k akcím,
která dneska velmi dominuje a jsou to adventní trhy na českobudějovickém náměstí,
teď kdybysme udělali na cenu, tak dneska nejsme tam, kde jsme.
A s vaší paní náměstkyní Zuzanou Kudláčkovou jsme hledali taková kritéria a my jsme do toho vnášeli, kdy prostě,
kdy zadáváme tohle, musíme taky přemýšlet o tom, kdo má jaký reference, kdo je schopen co udělat,
jak to má vypadat? Protože já opravdu tvrdím, že nemůžeme některý věci prostě dělat jenom na cenu a tím
vůbec nezpochybňuju, že si máte v centrále a nevím o tom vůbec nic, je to gesce pana náměstka naladit,
aby všichni byli spokojeni. Tohle snad byla poznámka, která jsem využil toho, že se týká vaší politické
zástupkyně v naší budějovické koalici, a to té zkušenosti, že někde je třeba opravdu hledat
ta kritéria pestřejší, než si myslet, že někdo, kdo má nejnižší cenu, prostě je nejlepší.
Tak František talíř a pojďme to už zkusit opustit.
-Za mě už poslední věta, pokud se v něčem pan ředitel spletc, že vám něco řekl omylem,
tak bych měl druhou šanci, stejně jako to má pan Roubíček se svojí nevyžádanou obchodní, s poštou.
-Tak myslím, že co počínající předvolební kampani mělo zaznít, to zaznělo, ne, to jsme si všichni
sdělili a myslím, že můžeme, můžeme pokračovat. A ne nesdělili. Pan kolega, jaká.
-Dobrý den. Já nechci nic k centrále cestovního ruchu,
já jsem se chtěl zeptat, pane hejtmane, jak to vypadá s rychlíkama, jestli, protože to řazení
vlaku pořád nevyhovuje, tak jestli je to na dobré cestě.
-Pracujeme na tom a při podpisu smlouvy jsme to kolegům z Českých drah říkali.
Já se snažím k tomu získat všechny informace, abychom měli relevantní informace,
jak je to v jiných krajích. V čem se lišíme, nelišíme a snažím se tomu věnovat,
abych pro vás měl co nejvíce informací. Ta smlouva byla podepisována před 14 dny, mám pocit,
Tomáš judušek, asi mě doplní 14 dní. Je to. A tuhle tu debatu jsme tam o tom vedli,
jakmile k tomu budu mít víc informací, tak vám je rád třeba písemně pošlu, jo?
Tak. Pokud nejsou žádné další dotazy, tak pojďme hlasovat o bodu dvě, a to,
to je zpráva usnesení rady Jihočeského kraje, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se v tomto bodě zdržel?
Hlasování můžeme ukončit 48 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel zpráva o plnění
usnesení zastupitelstva Jihočeského kraje, zpráva ve stejném modu.
Pojďme rovnou otevřít diskuzi.
Tady se do ní nikdo nehlásí, tak prosím, připravme hlasování a myslím, že můžeme hlasovat,
kdo je, prosím, pro, kdo je proti? Kdo se zdržel.
Hlasování můžeme postupně ukončit: 49 pro, nikdo proti, kdo se nezdržel.
Bod číslo čtyři. Zpráva o činnosti rady Asociace krajů. Máte tady poměrně podrobný popis toho, co jsme dělali.
Já to celé nebudu číst, shrnu to jenom, měli jsme setkání s vládou, kde byly zásadní témata školství,
ta situace probíhala asi dva dny před tou stávkou, stávkou
učitelů, myslím si, že ta situace se v téhleté chvíli nějakým způsobem uklidnila, vláda debatuje se školami o
financování, o struktuře financování a procentickém využití toho pH Maxu, což je ta,
řekněme, to kritérium, který se školy financují. Myslím si, že vláda nebo pan ministr trošku svou,
abych to řekl korektně, neobratnou komunikací tu situaci trochu rozjiřil. V téhle té chvíli pro nás jako
municipality je zajímavé, že se může otevřít debata o tom, jestli mají být financováni nepedagogičtí
pracovníci z rozpočtu měst a krajů. My jako Asociace krajů říkáme, že si to umíme představit,
ale musí to být svázaný s nějakým racionálním vypořádáním téhle té částky. V rudu. Druhá část byla debata o
rozpočtovém určení daní, tak, jak ty kraje některé položily do Poslanecké sněmovny návrh na tu změnu,
aby do toho vláda přisypala šest miliard korun a dal se zvolit nový model, aniž by některý kraj tratil.
Zkusili jsme hledat ještě s vládou řešení, jestli by se tam ty šest miliard nedalo nalít postupně
třeba ve dvou nebo třech letech a jestli by to ty kraje, které v tom prvním roce nějak tratí,
byly ochotny akceptovat. Dohodli jsme si, že to vyzkoušíme namodelovat a vrátili bychom se někdy
v průběhu jara k tomu. Pokud to tak bude, tak bych vás o tom informoval, ale byl by to ten nový model,
na který Jihočeský kraj nijak zásadně netratí, naopak lehce profituje. A poslední, co jsme řešili,
byla situace ohledně stávky lékařů, která se také nějakým způsobem vyřešila, vyřešila se tak,
že se do toho systému přidává tři miliardy z veřejného zdravotního pojištění, hlásí se k tomu VZP.
Ten systém bude udělán tak, že budou podepisovat dodatky k úhradové vyhlášce s jednotlivými nemocnicemi a naše
nemocnice jsou připraveny překlopit to do těch odměn lékařů, tak, jak ta dohoda platí.
Poslední debata byla o stavebním úřadu nebo stavebním řádu a jeho digitalizaci.
Pan ministr Bartoš je neustále tvrdí, že to všechno zvládnou. Od 1. 7. Bude portál stavebníka.
My jako hejtmani se tím tedy vůbec nejsme jisti a zejména naše stavební úřady vůbec s panem ředitelem
a ostatními řediteli to řešíme, bohužel se úplně míjíme v názoru a pan ministr nás neustále přesvědčuje,
že to dopadne dobře, tak musíme doufat, ale ta nervozita v tom území samozřejmě už je logicky velká.
To asi obecně k asociaci krajů. Pokud byste měli nějaký konkrétní dotaz, prosím, ptejte se.
Pokud ho nemáte, prosím, pojďme o tom bodu hlasovat a připravme hlasování, hlasujme, kdo je pro, kdo je proti
a kdo se zdržel.
Hlasování, můžeme ukončit.
Je to 49 pro, nikdo proti, kdo se nezdržel návrh výše odměn neuvolněným členů zastupitelstva.
Vláda v červenci schválila novelu zákona o tom odměňování, následně schválila Poslanecká sněmovna a 30. 11. Senát.
V téhleté chvíli nastává vlastně automatický mechanismus, kdyby se od příštího roku už měly ty platy nějak normálně
novelizovat, my tady zase schvalujeme odměny pro všechny členy zastupitelstva podle jednotlivých funkcí,
tak, jak jsme tady v Jihočeském kraji zvyklí, jsou definovány v téhle té chvíli na té úrovni,
která je nejvyšší a je to zvyková záležitost, kterou tady využíváme. U uvolněných se automaticky upravují.
Tady v téhleté chvíli hlasujeme o neuvolněných.
Prosím, připravme hlasování, hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Hlasování, můžeme ukončit, je to 41 pro, proti, nikdo, nikdo se nezdržel.
Návrh volby přísedícího u krajského soudu, je tady návrh na pana Františka bumbu,
požádala nás o to předsedkyně krajského soudu, protože tam tenhle ten člověk už sedí,
tak jestli bychom ho nezvolili jako opakovaně, protože s ním má dobré zkušenosti.
Na žádost předsedkyně sem předkládáme tenhle ten materiál vlastně s podporou pana náměstka hajduška,
který by měl být tým navrhujícím. Nezaznamenal jsem na setkání opozice žádné námitky,
takže si myslím, že můžeme přistoupit k hlasování,
kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Mimochodem v průběhu. Zapomněl jsem na začátku poděkovat kolegům z opozice, opět naše setkání před zastupitelstvem,
velmi pracovní a myslím, že zase přispěje tomu, abychom dneska prošli ty body velmi racionálně,
takže děkuju, že si na to děláme společně čas tak.
47 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel a hlásí se pan kolega Soumar.
Ano.
-Pane hejtmane, děkuji za slovo. Važené, dá mi, pánové, jenom, prosím vás, technická?
Já chápu, že to naše pravé křídlo z vašeho pohledu tady je opoziční, ale u bodu číslo 507 lidí
zdrželo jenom Ježíš. Na technikálii bylo řečeno, že 0. Děkuju. -Toto máte pravdu, tady jsem,
někdy jedu v tom automatismu, velká omluva, to máte pravdu, tak u bodu, ano, správně, u zápisu,
55 lidí se zdrželo nebo 77 lidí se zdrželo u hlasování o bodu číslo pět. Tak opravuji a omlouvám se za to.
Tak bod číslo sedm zvýšení základního kapitálu obchodní společnosti nemocnice Jindřichův Hradec.
Je to projekt, který se týká vlastně klinického informačního systému pro intenzivní anesteziologickou
péči, který máme v Jindřichově Hradci, poměrně unikátní, rádi bychom ho dostali do všech nemocnic.
Pro vaši představu, je to mechanismus, který načítá automaticky do informačního systému
hodnoty z anesteziologických přístrojů, z dýchacích přístrojů, z měřících přístrojů,
takže už je nemusí zapisovat sestřičky. Všechno se to tam propisuje, povídá si to mezi sebou,
takže aniž by někdo věnoval pozornost tomu zápisu, tak se tam všechna data načítají,
nedají se nějak upravovat, takže je tam naprostá přesnost a je to velmi precizní záležitost.
My jsme na to přispívali, byl to projekt, který byl financovaný z evropských peněz a naše částka
kofinancování čtyři 1000, 4 000 900. V téhle té chvíli by byla převedena
na zvýšení základního kapitálu obchodní společnosti nemocnice Jindřichův Hradec.
Tak hlásí se paní zastupitelka Stráská.
-Dobrý den, dámy a pánové, já se hlásím s obligátním vyjádřením zdravotního výboru k projednávaným materiálům,
a to rovnou k materiálům 789, které se týkají zdravotnictví, zdravotní výbor
je projednal a doporučuje zastupitelstvu jejich přijetí,
jejich schválení, jenom ještě k bodu číslo devět, který se týká změn v organizaci pohotovostních služeb.
Zdravotní výbor oceňuje řešení, k němuž se došlo s českou stomatologickou komorou
v Českých Budějovicích. Ale protože jsme měli schůzi v pondělí a další jednání se konalo potom ty
následující dny před dneškem, tak i když asi
pravděpodobně víme, poprosím pana hejtmana, jestli by nám sdělil, jak ta jednání týkající se zubačky
v Táboře a případně dalších okresních pohotovostních zubních, která
do té doby organizovala stomatologická komora dopadla.
-Ano, jsem připravena, budu o tom u toho bodu devět informovat, jo, čili pojďme teď hlasovat napřed
bod číslo sedm a hlasujme, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování můžeme ukončit.
Je to 47 pro, kdo proti, nikdo se nezdržel.
Bod číslo osm je zrušení usnesení ve věci realizace projektu zdravotnické záchranné služby výjezdové
záchranné služby ve Volarech. My jsme žádáme jako záchranka do iropu o ty peníze,
my jsme schvalovali v minulém zastupitelstvu usnesení, kde jsme byli připraveni kofinancovat a předfinancovat.
Při přípravě rozpočtu se nám ukázalo, že záchranná služba má dostatečné peníze ve svých investičních fondech na to,
aby tu situaci zvládla sama, že v téhle té chvíli revokujeme a ta záchranka se realizovat bude,
bude se stavět, ale není do ní potřeba naše krajské finanční prostředky. Takže o tom je tohle to usnesení,
prosím, asi připravme hlasování, protože myslím, že s tím nikdo nemáme problém.
Kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování, myslím, můžeme ukončit 48 pro, proti nikdo, nezdržel se nikdo. Bod číslo devět organizace a zajištění
pohotovostních služeb a prohlídek chtěl zemřelých.
K tomu si dovolím informaci, kterou považuji za správnou, aby tady zazněla. Jihočeský kraj má zajištěnou
stomatologickou pohotovost nebo měl historicky zajištěnou stomatologickou pohotovost v průběhu všedních dnů
pouze v jednom jediném okrese, a to v Českých Budějovicích, v krajském městě.
Nikde jinde se logicky neslouží pohotovost zubní, v průběhu všedních dnů, na českokrumlovském okrese
se neslouží vůbec a slouží se v okresech Prachatice, Strakonice, písek, tábor a Jindřichův Hradec,
a to všude jiným způsobem. My, když jsme v loňském roce řešili tu situaci,
tak jsme po konzultaci s panem prezidentem Šmuclerem české stomatologické komory a pro neustálých
upozorňováních z nemocnice, že tato služba nepatří na stomatologické chirurgické oddělení, což je faktem,
a musela ji zajišťovat nemocnice. Hledali model, jak to zajistit. Pan prezident Šmucler nám
doporučoval, abychom zvolili koncept vypsání výběrového řízení na Metropolitní oblast,
že komora by se o to měla postarat, čili jsme začali diskutovat v okresní českobudějovické komoře,
jestli by byl někdo schopen a připraven se toho ujmout. Dívali jsme se na to, jak to dělali v jiných krajích
a podle zákona jsme museli zvolit jedinou variantu, vypsat výběrové řízení, do kterého jsme zadali parametry,
kde bychom chtěli, jak by to mělo fungovat, ty parametry byly o tom, že jsme chtěli,
aby došlo k provozování v nových prostorech, aby ta organizace, která to bude provozovat,
zajišťovala celý ten provoz za, za sebe, aby ty prostory zajistila, aby je vybavila,
aby nám zajistila prostory, kde
bude recepce z recepční, aby se zvýšila průchodnost celého toho procesu a aby došlo k navýšení počtu hodin,
protože se sloužila ta pohotovost ve všední dny, odpoledne a čtyři hodiny a mám pocit,
že to bylo v sobotu a v neděli nějakých 10. Náš požadavek byl na to, abysme to prodloužili,
vypsali jsme výběrové řízení, do toho výběrového řízení se přihlásili, řekněme, tři stomatologové,
kteří na to spojili síly a založili na to eseróčko jako poskytovatel té péče, byla to jediná nabídka,
která nám přišla a odpovídala tomu, co stomatologická komora po nás chce. Musím, že mi to udělalo radost.
My jsme vypsali tu službu, takže jsme byli připraveni hradit jako Jihočeský kraj částku za provoz celé
té ordinace, to znamená za celý provoz toho baráku, za všechny personálie a za za jenom za plat toho lékaře,
prostě za celej ten servis, který tam je. A je tam definovaná částka, která z toho výběrového
řízení vzešla. Na 3 150 Kč za hodinu provozu téhle té ordinace, to v té chvíli vyvolalo,
řekněme, diskuzi ve všech okresních našich stomatologických komorách o tom,
jak má být ta služba provozována jinde, protože je třeba si říct, že třeba v Táboře je provozována
záchrannou službou České Budějovice, je to na poliklinice a lékaři tam jenom chodí sloužit,
zatímco třeba na Jindřichohradecku je to realizováno, takže každý lékař slouží, ale slouží u sebe ve své
pohotovosti, ve své ordinaci. Znamená. Jednu sobotu jedou lidé do Kunžaku, jednou do Dačic,
jednou do Jindřichova Hradce. A my jsme se vlastně v minulých dnech,
jak říkala správně paní předsedkyně stráska, sešli se zástupci všech těch okresních komor,
všechny jsme informovali, že Jihočeský kraj vnímá potřebu sjednotit ta kritéria, aby nevznikla někde představa,
že dáváme někde, někomu víc v nějakém okrese, že tady jsme si to teď vyzkoušeli výběrovým řízením
a že preferujeme, aby stejný model byl realizován ve všech okresních městech,
pokud to tedy tak je možné a pokud to tam personálie umožňují, ty okresy se poměrně liší.
S Jindřichovým Hradcem jsme se domluvili na tom, že budeme teď hledat společné řešení,
jak to udělat v Jindřichově Hradci. My navrhujeme, abysme to udělali v nemocnici,
jsme připraveni s městem ty prostory zařídit a vybavit a velmi bychom si přáli,
aby si je někdo z těch lékařů místních, řekněme, vzal na starost a realizoval.
Stejně jako v Českých Budějovicích, přičemž jsme připraveni tam dávat stejnou finanční dotaci
na hodinu nebo ji případně snižovat, pokud tam nebude recepční, pokud tam bude něčeho méně,
ale abychom měli ty podmínky všude stejné, aby nějaký zubař neměl pocit, že v Dačicích někomu dáváme
méně, než dáváme v Českých Budějovicích do té doby, než se to tam zařídí, je dohoda, že v Jindřichově Hradci
normálně bude sloužena ta pohotovost v ordinacích zubních lékařů, tak, jak to bylo doteď.
A my jim k tomu přidáme částku 1 200 Kč, protože ji slouží ve svých ordinacích a ta služba není,
není nezisková nebo není ekonomicky neutrální, protože za každé ošetření toho pacienta dostává
ta ordinace peníze z té zdravotní pojišťovny, čili to, co by tam teď my přidáme jako kraj,
bude ještě navíc. S táborem jsme se dohodli s lékaři, kteří přišli s představou, že to,
co dáváme v Českých Budějovicích, je celé na plat lékaře, tak jsme se jim snažili vysvětlit, že to skutečně tak
není, plat sloužícího lékaře tady v Českých Budějovicích bude 1 400 Kč na hodinu,
a to samé jsme nabídli zubařům v Táboře, to znamená, pokud budou sloužit a pokračovat v té ordinaci tak,
jak ji provozuje záchranná služba, tak finanční dotací 1400. Přesto jsme jim nabídli,
že bychom rádi preferovali variantu stejnou, jako je tady, prostě, kdy se toho nějaký ten zubař ujme
a bude to provozovat, že jsme připraveni to udělat za stejných podmínek a stejnou schůzku jsme měli s panem
doktorem a teď nevím jméno přesně. Dvořákem Dvořákem, který zastupuje okresy Prachatice, Strakonice, písek,
Krumlov, jak jsem říkal, na Krumlovsku, se neslouží. My jsme pana Dr. Dvořáka informovali o tom,
že bychom rádi preferovali tenhle ten systém, že by nám možná i přišlo velmi vhodné sloučit Strakonice
s pískem, protože ta dojezdová vzdálenost i z pohledu pojišťoven je tam velmi rozumná,
umožnilo by to třeba zapojit do toho víc doktorů, protože by vycházelo na jednoho doktora míň služeb.
A v Prachaticích pan kolega Dvořák říkal, že je v téhle chvíli složitá situace.
Dneska k dnešnímu ránu máme informace o tom, že Jindřichův Hradec tedy hledá tuhle tu dohodu a jsou
připraveni pokračovat, z tábora ještě úplně zprávu nemáme a dneska z rána máme zprávu pana Dr.
Dvořáka o trochu jiných finančních představách kolegů ze Strakonicka a Písecka. Já se tedy přiznám,
že si myslím, že bychom měli držet stejnou finanční částku po celém kraji. Přijde mi trochu jako nesmysl dávat
někomu prostě na Strakonicku 1900 nebo 2000 jenom proto, že si to vlastně jako myslí. Skoro bych byl rád,
abysme drželi jednotný model. To, co se tady povedlo, je podle mého jako unikátní.
Hodně nám to pomůže příští rok, až přejde ten zákon, kdy vlastně kraje už by neměly organizovat pohotovosti,
mělo by to přejít na pojišťovnu a my jim budeme moct tuhletu Metropolitní pohotovost takhle předat,
protože ty pojišťovny to podle mého nebudou schopni ani zajistit. Jo, to, že to slouží kažej,
zubař někde, je jako poměrně komplikovaný. Takže teď máme Budějovice, máme naprosto klidnou dohodu
s Jindřichovým Hradcem, kde velké poděkování. Prostě to pochopili. Předpokládám,
že se dobereme dohody s dohody s táborem, ale zatím bych byl rád, abychom drželi ten model.
Ano, my jsme připraveni všem dávat stejné podmínky, jako jsme vysoutěžili ve veřejné soutěži
v Českých Budějovic, a žádného zubaře znevýhodňovat. Já si pak neumím představit, co bysme říkali,
že ve Strakonicích dáváme doktorovi prostě 2000 nebo 2,5, protože oni nám řeknou, že bez toho sloužit nebudou.
Takhle jsem chtěl férově celou tu situaci popsat. Je vidět, že se každý ten okres chová trochu jinak.
My jsme tady opravdu vzešli z výběrového řízení a víc bysme do toho ochotni dát nebyli, máme teď výhodu,
že ti kolegové, kteří to vysoutěžili, jsou za to zodpovědní. Věřím, že ta průchodnost bude
větší, ale abychom si taky dořekli, v těch okresech se bavíme pouze o sobotách a nedělích dopoledne,
nikde se nebavíme o tom, že by to bylo ve všední den. Od toho je ta Metropolitní v Českých Budějovicích.
Snad jsem to popsal takhle korektně. Nemám ještě ke všem okresům úplný závěr.
Někde už to je hotové a bude to bez problémů, někde nás ještě debaty čekají. Já jenom zatím zastávám názor,
že bysme ty podmínky, které jsme vysoutěžili, měli držet všude, protože je považuju za extrémně,
extrémně korektní a vždycky, když tomu lékaři budeme přidávat, tak mu přidáváme ještě k tomu,
co on vlastně v té ordinaci normálně, přirozeně, nechci říkat, vydělá, ale dostane zaplaceno
za ošetření těch lékařů. Takže uvidíme a jakých dohod se dobereme.
Myslím, že jsme k tomu přistoupili velmi, velmi korektně. Pan kolega Svoboda.
-Děkuji za slovo, dobrý den všem. Ono je to mimo to téma. Ale zamrzl vám kolega Joch, tedy jako nemá připojení asi.
-Ono už to bylo teda hodně dlouhý, už nám z toho zmrznul. Tak. Takže zkuste někdo rozmrazit z IT pana kolegu Jocha,
nevím, jestli nás míra slyší.
Neslyší, tak zkuste nějak obnovit spojení s panem kolegou Jochem? Za mě takhle. Zpráva k bodu devět,
prosím, zkusme připravit tedy hlasování a hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Tak. Pojďme bod číslo 10. Je to veřejná nabídka Jihočeského kraje, pomáháme s kroužky pro jihočeské děti.
Většinu těchhle materiálů vlastně řešíme na úrovni rady, tyhle se k vám dostávají proto, že buď v součtu,
nebo v jednorázové žádosti ty organizace přesáhly 100 000 Kč a jsou to právě domovy dětí,
mládeže z našich okresních měst, jsou to Strakonice a písek, které žádají o 66
9000 a už přesáhly v žádostech 100 000 a je to Jindřichův Hradec,
který to přesahuje jednorázově tím, že je to 100 000 plus, tak jsme samozřejmě v téhle chvíli
my jako zastupitelstvo příslušni to schválit. Myslím, že asi můžeme přistoupit k hlasování
a prosím, hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování můžeme ukončit.
Je to 47 pro, nikdo proti, nikdo se nezdržel a vidím pana kolegu Jocha, že je hlasování mu funguje.
Tak krajský investiční fond a změny projektu?
Ne, pardon. Teď nás bude čekat návrh rozpočtu, omlouvám se, a pan náměstek Hajdušek.
-Počkej, já už je rozmrzlej.
-Dobré dopoledne. Milé kolegyně, milí kolegové, dovolte mi, abych vás co nejstručněji, byť důkladně,
provedl návrhem rozpočtu pro rok 2024. Pokud se podíváme na navrhovanou bilanci příjmů a výdajů,
nejenom rozpočtu 2024, ale dovolili jsme si sloučit tuto debatu i s následujícím bodem,
to znamená střednědobým výhledem rozpočtu pro roky 25, 26. Tak tady máte základní čísla.
Dovolte mi, abych se nejprve zastavil u toho, jak předpokládáme, že skončí rok 2023,
protože to je samozřejmě pro plánování těch dalších let velmi podstatné.
Připomenu, že před rokem jsme tady na tomto místě schválili rozpočet pro rok 2023 se schodkem.
Se schodkem 1,2, miliardy korun nebo 1,3, miliardy korun, když k tomu připočteme,
že předpokládáme kladné hospodaření minimálně ve výši 400 000 000 Kč, tak máme rozdíl zhruba 1,
7, miliardy korun a tahle ta 1,7, miliardy korun je tvořena jednou miliardou, vyššími příjmy,
než bylo předpokládáno, a zhruba 700 000 000 Kč výdaji, než bylo předpokládáno, uvedu ta základní čísla
na příjmech ze sdílených daní, očekáváme letos vyšší příjem 800 000 000 Kč,
než jsme avizovali na úrocích z našich běžných účtů zhruba o 200 000 000 Kč a 100 000 000 Kč jsme si zhruba
stáhli z investičního fondu naší správy a údržby silnic, takže to je ta jedna miliarda zhruba na straně příjmů,
na straně výdajů jsou to zejména potěšující položky jako nevyčerpání rezervy energetický ve výši 350 000 000 Kč,
úspory ve výběrových řízeních a úspory na provozu našich příspěvkových organizací,
to dává dohromady zhruba těch 700 000 000 Kč, uvidíme, jak to dopadne, pokud se nám nepodaří naplnit kapitálový
výdaje v té výši, jak zatím předpokládáme, tak by samozřejmě ten přebytek toho nebo ten kladný
výsledek hospodaření byl, byl ještě vyšší pro rok, pro tři roky následující, předpokládáme v každém roce
zhruba schodek 1,2, miliardy korun s tím, že by se to financovalo z fondu rezerv a rozvoje.
Všimněte si, prosím. Jednak teda zásadní položky jsou daňové příjmy, budu se jim věnovat podrobněji,
potom kapitálové výdaje. My pro rok 2024 předpokládáme nebo plánujeme kapitálové výdaje ve výši pět miliard korun
a v dalších letech ve výši dvakrát šest miliard korun, což je teda rekordní výše, budeme to financovat z fondu
rezerv a rozvoje, ke konci letošního roku bychom měli mít v tom fondu rezerv a rozvoje skutečně 5,3,
miliardy korun. Já se u toho krátce zastavím,
protože jsem zrovna tenhleten týden jsem četl na Twitteru chlubení se jednoho nejmenovaného starosty
jedné pražské části, že mají na účtech desítky milionů korun a že hospodaří dobře. Já k tomuhle tomu řeknu,
že mít na účtech 5,3, miliardy korun podle mého názoru není výsledek jakoby
bez dalšího jakoby důkaz dobrýho hospodaření, to je důkaz, akorát to, že se ty peníze naštěstí
nepodařilo rozházet, ale určitě tady není kraj k tomu, aby téměř polovinu svých příjmů ze sdílení daní každý
rok měl v hotovosti ve fondu rezerv a rozvoje a že ty peníze by Jihočechům mnohem lépe sloužily,
pokud by byly investovány do projektu, do investic, které jim každý den, každý dennodenně přinášet
nějaký užitek. My tam ty peníze máme zejména z toho důvodu, že za a my v uplynulých letech,
třech letech byly příjmy ze sdílených daní vždycky vyšší o zhruba tři čtvrtě až jednu miliardu korun,
než bylo předpokládáno. Dostaneme se k tomu podrobněji a my jsme ty peníze si uložili do dalších let, protože
předpokládáme, vidíte, že předpokládáme investice v rekordní výši a nemáme tady rok 2027,
který máme taky namodelovaný a mohu říct, že jenom pro ty následující čtyři roky,
tak jenom v oblasti dopravní infrastruktury se plánují investice ve výši 12 miliard korun. Takže buď my,
nebo naši nástupci v dalším volebním období budou mít dostatek finančních prostředků na to,
aby je co nejdříve samozřejmě použili ve prospěch Jihočechů a investice do dopravní infrastruktury jsou
jednou z oblastí, o který my jsme přesvědčeni o tom, že přináší Jihočechům největší užitnou hodnotu.
Tak to jenom na vysvětlenou. Skutečně tam ty peníze máme a hodláme je nebo je naplánováno,
že v následujících čtyřech letech budou investovány ve prospěch Jihočechů investic vysokou užitnou hodnotou.
Můj osobní názor je, že mít zhruba ±1 miliardu korun na tom fondu rezerv a rozvoje je dostatečný,
protože znovu říkám, příjmy ze sdílených daní jsou v podstatě každoroční, jistý a jak si ukážeme,
neustále rostou, takže není důvod, pokud nepředpokládáme nějakej nedejbože válečný stav nebo dopad meteoritu,
není důvod držet takovou vysokou hotovost v rezervě.
Tady je to, o čem hovořím, to znamená predikce vývoje fondu rezerv a rozvoje do roku 2026.
Se mi to zaseklo.
No, a ten volzač mi nefunguje.
Nevím, jestli se mi něco blbě zmáčknul. Než se nám rozběhne ovladač.
Tak další, další, o čem se chci zmínit, je stav našich finančních prostředků na předfinancování, to je o tom.
Stav našich finančních prostředků na předfinancování projektů z evropské, dobře víte,
že musíme předfinancovat projekty, nejenom tu část, kterou kofinancujeme, ale zejména tu část dotační,
kterou dostáváme až po dokončení projektu zpátky. Důležitý je tohle to, že na konci letošního roku budeme
mít takzvaně venku 882 000 000 Kč, v příštím roce by to mělo činit 1,5, miliardy korun.
Pak to klesá. Ono lze předpokládat, že se to možná ve skutečnosti bude udržovat na stejné
výši, tak, jak si ty projekty nový budou přibývat, jo. Tím chci říct, že si kraj může dovolit držet venku zhruba
1,5, miliardy korun a nemusí si na to půjčovat žádný peníze.
Tak v oblasti příjmů je pro nás samozřejmě naprosto klíčovou položkou, jsou příjmy ze sdílených daní a já vám
teďko chci ukázat, jakým způsobem tvoříme při rozpočtu, jakým způsobem odhadujeme příjmy ze sdílených daní,
než jsme tvořili rozpočet pro rok 2021, což bylo na podzim roku 2000,
na rok 2022, což bylo na podzim roku 2021. Tak predikce ministerstva financí v době nám říkala, že
naše příjmy budou činit šest miliard 825 000 000 Kč, my jsme udělali rozpočet ve výši sedm miliard
70 000 000 Kč a skutečnost byla osm miliard 67 000 000 Kč, což bylo o 1,2, miliardy korun více,
než byla predikce ministerstva financí. Jsem přesvědčený, že jsme s jiným číslem pro rok
2022 nemohl jít ven, protože kdo jinej by měl odhadnout predikci příjmů ze sdílených daní než
experti na ministerstvu financí. To zaprvý, takže asi třeba jim důvěřovat, to zaprvý.
A za druhý nevím, jak bych před vámi obstála, jak bych to zdůvodňoval, kdyby ministerstvo financí nám
říkalo, že dostaneme 6,8 a já jako jasno dříve bych tady říkal ne, to je špatně. Dostaneme osm za V V
podstatě to samé se, v podstatě, to samé se odehrávalo v roce 2023.
My jsme šli, postavený rozpočet byl ve výši osm miliard 600 000 000 Kč, predikce nám říkala osm miliard 800
a podle našich posledních informací, respektive odhadu už máme k dispozici první prosincový čísla,
takže nám chybí jedna tranže půlměsíční, to znamená 23 půl měsíců, víme, jeden půl měsíc nám chybí
a předpokládáme, že budeme mít někde devět miliard, 300 000 009 miliard, 400 000 000 Kč, uvidíme,
jak ten prosinec dopadne. My jsme tady na jednoho z minulých zasedání zastupitelstva upravili ty, ten příjem
devět 300, to znamená osm miliard, 600 jsme měli rozpočtu, nějakých 9394, bude skutečnost,
dostaneme teda o nějakých 700 000 000 Kč víc a takto jsme teda, takto před vás představuje,
předstupujeme a takto jsme udělali rozpočet příjmů ze sdílených daní pro roky 24, 25, 26.
Tady opět máme predikci ministerstva financí, to jsou čísla, s kterým ministerstvo financí šlo
do poslanecký sněmovny v rámci návrhu rozpočtu a konsolidačního balíčku, to znamená aktuální výpočty
ministerstva financí. My jsme to, lidově řečeno, malinko podsekli tak, jak jsme byli zvyklí pro rok
2024. To podseknutí není takový, protože jsem své kolegy požádal,
abychom to zkusili jakoby trošku zreálnit. Takže předpokládáme 9,6. A potom každý rok růst o
300 000 000 Kč. Snažíme se aspoň pro ten rok 2024 do toho trefit.
Tady máme grafický vyjádření, protože o čem jsme vedli debatu s panem hejtmanem,
bylo, jestli těch devět miliard 600 000 000 Kč pro rok 2024, jestli není moc s ohledem na
slabou poptávku domácností, nejistej výhled hospodaření firem z hlediska růstu cen energií.
Já jsem udělal takový grafický vyjádření té minulosti, to znamená historických dat a toho, co navrhujeme,
vidíte sami, že ten navrhovaný růst
přímo ze sdílených daní je mnohem méně intenzivněji, než že skutečnost z minulých let. Tohle to je covid,
tohle to je jediná výjimka, kdy příjmy ze sdílených daní klesaly dolů. Jinak každý rok samosprávy,
každý rok samosprávy zaznamenají, zaznamenávají nárůst příjmů ze sdílených daní, což mimo jiné vyústí v tom, že
aktuálně mají samosprávy, to znamená města a obce, kraj, přebytky 77 miliard korun, takže každý rok se nám
ty příjmy zvyšují. Pokud bychom odlítli od covidu, tak bychom postupovali, dejme tomu, po té červené čáře,
ten růst v poslední době je intenzivnější, to znamená, to je ta, jakoby ta oranžová čára,
my přesto to navrhujeme, takže předpokládáme, že tady ten prostor je naše jakoby reálná rezerva toho rozpočtu.
Tak tady máme graf toho, že skutečně každý rok s výjimkou roku 2020 skutečné příjmy ze sdílených daní.
Což je ta oranžová, jestliže ten oranžový sloupec byl, byly nižší než ten modrý sloupec.
Já předpokládám, že takhle to má asi každá zodpovědná obec nebo město, že asi těžko přestřelí.
Při svém rozpočtování příjmy ze sdíle není daní, je to samozřejmě pro nás, pro všechny,
co se v tom rozpočtování pohybujeme, tak je to takový úzus, že radši tam dáme míň a budeme
radši odpracovat s přebytkem a uvažovat, co s ním, než abychom postavili rozpočet na vyšších příjmech.
A potom se, potom řešili otázku, co s tím na konci roku.
Tak a tady máme složení příjmů ze sdílených daní o pravidelně se opakuje, že
nejvyšší položka našich příjmů ze sdílených daní je daň z přidaných hodnoty, následuje daň z příjmu právnických
osob, to je to žlutý pole, daň ze závislých činnosti, daň z zaměstnanců a pak jsou to takový dvě v podstatě
jakoby pití daně, jednou daní je srážková daň, to si, pod tím si představte zejména srážkovou daň z úroků
z úspor obyvatelstva u bank a potom je to daň fyzických osob samostatně výdělečně činných z přiznání,
oni to nejsou jenom osoby samostatně výdělečně činní, prostě každý, kdo podá daň, přiznání kvůli tomu,
že má třeba dvě zaměstnání a zaplatí daň, tak potom ten výnos je tady v tom oranžovém výseku,
zajímavý je, že podíl daně z přidaných, hodnoty na těch příjmech ze sdílených daní klesá
ve prospěch daně z příjmů právnických osob, která poměrně překvapivě roste, to znamená,
nenaplnily se obavy z toho, co to udělá s firemním hospodařením, covid, válka na Ukrajině,
energetická krize a tak dál, skutečně ten podíl daně z příjmu právnických osob,
to znamená z firemních daní roste na úkor daně z přidaných hodnoty ta daň, z přidaný hodnoty,
je to zajímavý, na jedné straně roste inflace, a protože DPH je klasická spotřební daň,
tak rostoucí inflace se projevuje na rostoucím výběru daně z přidané hodnoty. Na druhou stranu všichni víme,
že je zde snížená poptávka domácností, která samozřejmě se zase negativním způsobem projevuje na
výnosu daně z přidané hodnoty. To naše složení pro rok 2024 takový, že předpokládáme a věříme,
že ten výnos daně z přidané hodnoty se trošku jako vylepší, narovná. Můj osobní názor je ten, že
obyvatelstvo, lidi jsou neustále každý den strašení o tom, jak se tady špatně žije, jak všechno bude drahý,
že nikdo není, nic mít nebude, ona realita je trošku zase třeba jinak, když se koukneme na to,
jak jsou plné zájezdy, parkoviště před obchoňákama a tak dál, a že ten problém tý snížený domácí poptávky
domácností je spíše psychologický než jakoby reálně ekonomický a že by to byla spíš otázka pro sociology,
ekonomy se zaměřením na sociology, že klasický jakoby téma, téma pro práci
o chování spotřebitelů a to, co ovlivňuje chování spotřebitelů mimo tvrdá ekonomická čísla,
protože pokaď nám na jednu stranu roste výnos daně ze závislé činnosti, což znamená,
že rostou mzdy v ekonomice, takže zase nelogický a je v kontrastu proti tomu, když klesá poptávka domácnosti,
protože ty peníze samozřejmě i tady platí zákon zachování hmoty. A že když to dostanu ty prachy
a neprodám, neutratím je v obchodě, tak si mám, udělám cenu, tak je asi teda si strčím dožku,
respektivestanu mi jako úspory, jo, a asi není. Nelze očekávat, že tento trend bude
trvalý a já osobně předpokládám, že se v roce 2024, až budou muset média napsat tvrdá data, to znamená
ministerstvo financí,
Česká národní banka odhaduje růst domácí, hrubního domácího produktu na zhruba 2 % v roce 2024.
Až Český statistický úřad zveřejní několik měsíců po sobě, že tady máme jedno pro
inflaci v řádech jednotek několik desítek, takže se jakoby ta psychologie spotřebitelů obrátí a
že se ta poptávka domácností narovná a bude se tu pomalu vracet do těch zajetých kolejí.
Ale nicméně v roce 2022 ta skutečnost byla 55 %.
My pro rok 2024 jsme opatrnější a tímhletím způsobem předpokládáme.
Podporuje naši příjmů ze sdílených daní, tak to byla oblast příjmů. Jinak, když se koukneme zpátky na,
na tu základní tabulku, tak bych chtěl říct, že plánovaný příjmy 26 miliard korun,
to, když někomu řekne, když řekneme do médií, tak je to samozřejmě velká suma, ale odečtěme od toho
16 miliard transferů, což jsou transfery zejména na mzdy učitelů ve středních školách a provozní příspěvek
na našich nebo do sociálních
zařízení, který působí na oblast na kraji. A pak se dostaneme jednoduše tabulce,
kterou tady máme jako první na straně výdajů, že tohle to je v podstatě náš reálný rozpočet.
O tom tady reálně my můžeme rozhodovat, my neovlivníme, jaký dostaneme transfery
ze strany státního rozpočtu a samozřejmě ty, jak dostaneme. Je to tzv. průtokáč, jak je dostaneme,
tak musíme zase poslat pryč. Znovu říkám, je to zejména, jsou to osobní náklady v našich středních školách,
který máme cirka 125 nejenom středních škol, ale jsme zřizovateli cirka 125 školských zařízení a pak je to
zhruba několik desítek sociálních zařízení, který jsou financovány ze státního rozpočtu
prostřednictvím rozpočtu kraje. A tady kvůli tomu, milé dámy, milé kolegyně, mí kolegové, sedíme dneska,
protože tohle to je v podstatě jakoby prostor pro naši rozhodovací pravomoc.
Tady na tom můžeme něco změnit s tím, že příjmy jsou daný, já bych doporučoval příliš dneska
od těch příjmech ze sdílených daní nediskutovat, jsem přesvědčenej o tom, že jsme to udělali s vynaložením
veškeré odborné péče, ostatní příjmy jsou příjmy, jak se nám vrací z předfinancování evropských projektů,
nebo úrokový příjmy, to si myslím, že tyhlety příjmy máme poměrně přesně daný jedinců můžeme ovlivnit,
jsou výdaje a tadyhle na tom prvním slidu já vám ukazuju výdaje, které jsme ze zákona povinni jako
Jihočeský kraj zabezpečit, výdaje na dopravní obslužnost, aby se lidi dostali do práce, děti do školy,
důchodci za, za nákupy. Myslím si, že když jsme začínali tohleto funkční období, že tady mohla být částka 1,
6, tak tahá zhruba zpaměti, teďko vidíte, že plánujeme zhruba dvě miliardy 200 000 000 Kč,
výdaje na dopravní obslužnost, provozní příspěvek pro naše příspěvkové organizace.
S výjimkou schůzky a s výjimkou záchranky.
Činí 1,6. Schůzka je jedna miliarda, záchranka je zhruba půl miliardy korun.
Subjekty s majetkovou účastí kraje je zejména letiště, pak je tam jihočeská centrála cestovního ruchu.
Z toho, z tohohle toho, z téhle té částky činí každý rok 75 000 000 Kč. Zatím navržená provozní dotace pro
jihočeské letiště. Pokud o tom budeme diskutovat a teďko tím nebudu zdržovat,
tak jsme samozřejmě připraveni vám vysvětlit, proč tam dáváme každý rok zatím částku 75 000 000 Kč.
A nakolik to odpovídá tomu, že veřejně s panem hejtmanem deklarujeme, že chceme
jihočeské letiště rozlítat nejenom kvůli tomu, aby měli Jihočeši startovat na své dovolené, ale zejména,
aby Jihočeši přestali ze svých daní provoz toho letiště dotovat, a to jsou provozní transfery do nemocnic,
to znamená, to jsou peníze na úhradu poskytování zdravotní péče, která není hrazena ze strany
zdravotních pojišťoven. Potaženo, sečteno, tyto peníze prostě musíme vynaložit, aby kraj fungoval,
tohle to od nás zákon vyžaduje a Jihočeši očekávají, tohle to je zbývající částka,
kterou musíme dát na, dejme tomu, provoz úřadu a zejména na investice a dotace,
tuhletu tabulku já s oblibou ukazuju, protože toto číslo dotační politiky je na můj osobní vkus příliš vysoký,
znamená to, že my z těchhle těch volných prostředků
v podstatě někdy až skoro 20 % vezmeme a pošleme do obcí, do měst nebo jiným subjektům, to znamená, tady si hrajeme
v uvozovkách jakoby na druhý rozpočtový určení daní a peníze, který jsou určeny pro nás na zabezpečení těchhle
těch služeb plus investic, tak stejně z nich ještě uloupneme 15–20 % a pošleme je v rámci dotací
jiným subjektům. Ale chápu, že prostě takový úzus, že to takhle chodí, že to takto zavedený,
že s tím počítají, že někde by asi nebylo možný určitý činnosti, aktivity bez dotací financovat,
tak se s tím jako dokážu, dokážu smířit, tady máte podrobně rozčleněný výdaje na naše příspěvkový organizace.
Znovu opakuji, vidíte, že nejvíce nás stojí správa údržba silnic.
Samozřejmě gró z tohohle toho dělají osobní náklady těch zaměstnanců, kteří jsou na sůzce zaměstnaný,
plus samozřejmě materiální, materiální náklady na posypy plus peníze na opravu,
na opravu silnic. Zdravotnická záchranná služba, půl miliardy korun, jsou to velký peníze,
stojí nás to třeba víc než záchranka v Praze, a to z toho důvodu, že sice máme zhruba, nevím,
60 % obyvatel toho, co má Praha, ale máme dvakrát tolik velký území, protože musíme,
ten Jihočeský kraj má velkou rozlohu a musíme to samozřejmě obsloužit celý ten Jihočeský kraj
s dodržením těch zákonných limitů, to znamená patnáctiminutovýho dojezdu.
Naše kulturní organizace, naše sociální organizace. Ale zapomněl jsem, pardon, na školy, ty jsem přeskočil.
Tady ta tři čtvrtě miliarda korun jde jenom na provoz, jo, zatímco o těch ostatních financujeme i osobní náklady,
tak v oblasti těch škol jsou ty osobní náklady financovány prostřednictvím těch transferů,
to znamená, tohle to jde, dejme tomu, jenom na provoz.
A psychiatrická léčebná náře, tady vysvětlím rozdíl mezi rokem 2023 a rokem 2024. To by,
prosím vás, nebylo tím, že by tam jako začali bezmezně utrácet, ale my jsme, to si pamatujete,
protože jsme to odsouhlasovali tady na
zastupitelstvu. Tenářský zámek koupili do majetku Jihočeského kraje a tam se plánuje oprava fasády,
oni ty práce mají zatříděný nikoliv jako rekonstrukci, jako investici, ale jako opravu, to znamená provozní
náklad, takže z týhle tý částky 40 900 000 Kč je 39 000 000 Kč oprava tý fasády,
takže vlastní provozní příspěvek je opět 1,9, miliardy korun. V podstatě, když jsme se dohadovali
s našima věcnýma odborama, jakým způsobem dáme dohromady jejich předpokládaný provozní příspěvek,
tak jsme nějakým způsobem odhadli náklady na energie, protože část, část ceny energií máme zafixovanou,
u části spoléháme na aktuální cenu, na spot a
u zbývajících nákladů jsme předpokládali nárůst 2–3 %. Což si myslím, že je zcela přirozený
až minimalistický ve vztahu k tomu,
jak lze předpokládat, předpokládat
inflaci. Takže jsem přesvědčený o tom, že ty příspěvky na provoz našich příspěvkových organizací
jsou takový, aby ty příspěvkový organizace samozřejmě fungovaly tak, jak mají a poskytovaly služby takové,
jaké jsou, od nich očekávají, ale zároveň, aby se v nich hospodařilo racionálně.
Já tady na tomto místě musím poděkovat zejména mojí kolegyni, paní docentce kozlové, protože se ukázalo,
že v oblasti sociální péče,
když to řeknu kulantně, byly, byly v rámci hospodaření těch příspěvkových organizací velké problémy,
velké rezervy, protože na rozdíl od minulé praxe, kdy ty příspěvkovky vždycky v půlce roku přišly a natáhli
ruku a řekli, přidejte nám ten pří příspěvek nestačí, tak teď už se nám druhým rokem po sobě daří,
že nám ty příspěvkový organizace ten provozní příspěvek vrací částečně, ale je to právě díky tomu,
že se tam velmi intenzivně začalo kontrolovat to hospodaření a že se snažíme,
aby s těma penězi bylo nakládáno jako s penězi vlastními. Dejme tomu. Dostáváme se oblasti investic,
u investic platí opak toho, co u sdílených daní, že vždycky se toho naplánuje víc. A skutečnost je nižší.
Ono je to přirozený, protože když plánujete rozpočet na podzim, to znamená čtvrt roku předtím, před tím rokem,
tak tam dáte samozřejmě maximum toho, co máte připravenýho. Za nás ještě dodám a co je reálnýho
a během toho roku se samozřejmě odehraje spoustu věcí, takže některý investice se nepodaří udělat,
některý investice se rozloží do delšího časový období, některý investice se podaří udělat za menší peníze,
než bylo předpokládáno. Proto celkem logicky i v posledních letech ten rozdíl mezi
plánovanými a skutečnými investicemi je u nás za nás teda aspoň menší. My předpokládáme,
že v roce 2023 bychom mohli snad poprvé překročit magickou hranici čtyř miliard korun a připomenu,
že pro roky 24, 20, 25, 6 máme ambici pět a dvakrát šest miliard korun na těch investicích.
Tady je vidět graficky celkem logický, logická závislost,
matematická závislost mezi výší příjmů ze sdílených daní a vyšší investic,
to znamená, z těch sdílených daní zaplatíme to, co musíme, zaplatíme provoz úřadu a zbytek dáme buď
do investic, nebo teda uložíme do fondu rezerv a rozvoje.
Pokaď samozřejmě každá novinářská, každý novinářský dotaz především jako první směřuje,
jaký investice budete v roce 2004 dělat, kam ty peníze půjdou, takže jsem se vám tady
do té prezentace a poprosím organizační oddělení, abychom během dneška poskytli zastupitelům
tu prezentaci k dispozici. Je to samozřejmě materiál, který je dělanej pro vás, protože vy jste,
kteří rozhodujou o schválení rozpočtu, takže vidíte, vybral jsem z každé oblasti ty nejdůležitější.
Připomenu, že pro rok 2024 plánujeme investice zhruba pět miliard korun, když to vemu, dvě celý tři miliardy korun,
dopravní stavby, zhruba miliarda korun jsou naše střední školy a 700 000 000 Kč jsou naše sociály,
takže z těch pěti miliard korun, celých čtyři miliardy korun jdou do dopravních staveb,
do sociálů, do středních škol. Já si myslím, že to je správný složení toho hlavního
portfolia investic, protože to jsou věci, který ovlivňují dennodenní život Jihočechů a ovlivňují to kvalitu,
jak se nám všem dobře bude v jižních Čechách žít. Tak a tady máte vyjmenovaný teda ty základní
dopravní stavby. Pokud budete chtít k tomu komentář, tak pan hejtman je schopný to ze sebe ládovat,
jak když bič je, mrská, ten vám každý stavbě je schopen říct, v jaké je fázi, co je tam za problémy,
kdo, kdo se nám třeba odvolává pořád u jižního obchvatu tábora atd. a tak dál. Jsme vám samozřejmě,
znovu říkám, schopný dát k tomu komentář. Já bych chtěl na tomto místě velmi ocenit a poděkovat
odboru dopravy a silničního hospodářství pod vedením paní doktorky tetaurový, z kterýho se stává skutečně klíčový
odbor z hlediska investiční činnosti Jihočeského kraje, protože my jsme všechny dámy a všechny pány na tomto
oboru požádaly, aby maximálně urychlily přípravou těch staveb. Samozřejmě politický vyjednávání
je na vedení kraje, především na panu hejtmanovi, ale bez toho samotný politický vyjednávání nestačí,
že musí se to takzvaně papírově připravit a papírově dotáhnout. A jsme přesvědčeni, že,
že ten odbor jede na plný obrátky a že tak, jak je třeba ty stavby jakoby urychlit, takže se nám to daří.
V sociální oblasti. Vidíte, že máme hlavních pět
hlavních pět investic, není to jenom pět, ale mám jich tady pět. Uvedeno. Bobylovka v Jindřichově Hradci,
dostavba domova, domova Petra mačko, přístavba domova seniorů v Třeboni v Českých Velenicích
a přístavba chráněného bydlení v Prachaticích.
Zapomínáme samozřejmě na kulturu, tady se připravuje velká akce, velká investiční akce.
Nová budova Alšovy jihočeské galerie na Senovážné náměstí, která by měla stát zhruba asi 800 000 000 Kč,
připravuje se tam architektonická soutěž. V tom roce 2024 se tam dávají jakoby úvodní peníze,
který nejsou moc velký, ale chtěl jsem to sem smaně dát, aby nikdo neřekl, jako, že kultura je Popelka,
ne, kultura Popelka není. Připomenu, že jsme letos a předloňském roce rozšiřovali muzeum Jana Žižky v Trocnově.
I pro příští rok je tam předpokládáno 72 000 000 Kč.
Plus s městem tábor a děkuju za to panu starostovi, s městem tábor děláme společnou rekonstrukci divadla
vtáboře, protože tam kus, jedno jeviště patří městu, jedno jeviště patří jihočeskému kraji.
Nezapomínáme samozřejmě na zdravotnictví.
Bude dokončena v letošním roce rekonstrukce toho Horního areálu. To bych chtěl říct, že.
A to je velký dík předchozím vedením, že to je věc, která opět posune kvalitu poskytování
zdravotní péče v naší jakoby vlajkové lodi v naší špičkové nemocnici v Budějovicích k dobru.
Z vlastní zkušenosti říct, že tak, jak to tam bude v příštích letech,
takže to bude skutečně jako poskytovat dostatečný komfort zdravotnímu personálu a tím pádem samozřejmě i pacientům.
A velmi povedená akce, která stála přes jednu miliardu korun, ale myslím si, že jsou to výborným
způsobem investovaný peníze. Nakupujeme sanitní vozidla, rozšiřujeme,
rekonstruujeme výjezdové základny zdravotnické záchranné služby a nezapomínáme na školství.
Odbor školství, mládeže a tělovýchovny jedním z dalších odborů, jejichž činnost je nutno pochválit,
protože se jim podařilo připravit desítky projektů. Vidíte tady ty počty, desítky projektů,
chtělo by se říct, téměř do každé druhé školy nebo do každé třetí školy nějakou rekonstrukci,
modernizaci financovanou z dotačních, z dotační programů, ať je to irob, nebo ať je to operační program pro
životní prostředí. Pokud to shrnu.
I v roce 2000, za 24, zabezpečíme navzdory růstu cen a nějaké nejistotě fungování základních služeb pro
Jihočechy, tak, jak se od nás očekává. A zejména chci říct, nejenom zabezpečíme,
ale my to zabezpečíme po potřebném rozsahu a v požadované kvalitě, to zaprvý.
Za druhý. K realizaci jsou připraveny investice v rekordní výši pro rok 2024 5,
2, miliardy korun a potom dvakrát šest miliard korun v oblasti dopravy zopakuji, že
připravujeme pro nebo budou připravovány
pro další volební období investice v celkové výši
12 miliard korun a v oblasti sociálních věcí čtyři miliardy korun. Připravuje se mimo jiné obchvat Husince,
že jo, obchvat tábora, jižní spojka, tábora, první, druhá etapa, a tak dál.
Dotace ve prospěch obcí se nezmenšujou, naopak rostou.
Je to celkem 823 000 000 Kč, z toho pro krajské investiční fond tam máme připraveno
v rozpočtu 250 000 000 Kč, krajské investiční fondy je bod hned poté,
to znamená, podrobnosti řeknu k tomu na tomto místě, teďko jenom řeknu, že pro Kyjev je tam pro rok
2024 alokováno 250 000 000 Kč a jsme schopni
hospodařit bez koruny úvěru, to znamená,
zabezpečíme všechny služby tak, jak máme potřebné kvalitě, rozsahu, provedeme potřebné investice,
máme zhruba 1,5, miliardy korun na předfinancování venku v Evropské unii a nepotřebujeme si brát peníze,
protože máme dostatečný finanční rezervy. Dámy a pánové, já jsem připravenej
přesvědčen, pardon, já jsem přesvědčen o tom, že ten rozpočet je strukturálně dobře připravenej,
že jiným způsobem ho nelze připravit. Snažil jsem se vám tady ukázat, jakým způsobem konstruujeme příjmy,
jakým způsobem jsou konstruovány výdaje. V podstatě to není nic jiného, než co známe z našich měst
a obcí, akorát, že se tady pohybujeme ve větším množství jednotlivých akcí a ve vyšších objemech,
ale ten princip je stejnej, že jo,
takže jsem přesvědčený, že je připravenej. Dobře, můžeme se, dejme tomu, dohadovat o jednotlivých
položkách, ale to důležitý je, že i pro rok 2024 máme připravenej rozpočet a pro roky 20,
25, 6. Střednědobý výhled rozpočtu tak, aby i v dalších třech letech pomocí Jihočeského kraje,
to znamená pomocí nás všech, se zlepšila,
zlepšila kvalita života Jihočechů v Jihočeském kraji, aby měli k dispozici kvalitnější infrastrukturu a neměli
tak důvody Jihočeský kraj opouštět, ale naopak, abychom tady v jižních Čechách zůstávali, aby mladí,
úspěšní lidé zůstávali v jižních Čechách, aby tady našli zázemí pro své děti, pro své rodiče, pro své prarodiče,
prostě, aby se nám tady dobře všem žilo a ten rozpočet pro rok 2024
proto vytváří základ a je základním nástrojem, takže já vám dopředu všem děkuju,
kteří tento rozpočet podpoříte, protože to děláme pro naše spoluobčany. Díky za pozornost.
-Tak. Rozpočet představen ve struktuře i v těch klíčových detailních položkách.
Předávám slovo panu zastupiteli soumarovi.
-Děkuji za slovo, pane hejtmane, ještě jednou dobrý den. Já jsem se rád vyjádřil za finanční výbor,
který jsem nezvykle tentokrát vedl, kdy finanční výbor zastupitelstva Jihočeského kraje v obou případech,
jak u toho rozpočtu, tak střednědobého výhledu, doporučuje zastupitelstvu tyto dokumenty přijmout.
Co se týká rozpravy, jenom bych rád upozornil, pan Hajdušek zmínil, že máme tedy sloučenou rozpravu,
jenom to, prosím, nezaznělo od vás, to znamená, můžeme pravděpodobně, předpokládám,
debatovat jak ke střednědobému výhledu, tak k rozpočtu.
-Bezesporu můžeme debatovat jak střednědobému výhledu, tak rozpočtu. Moje poznámka k finančnímu výboru,
ještě když to slovo máte, myslím, že je korektní a chci poděkovat za chování opozice na finančním výboru,
protože tím, že to bylo fyzické jednání a bylo ten den po kalamitě, tak a my jsme měli z koalice nemocné
nějaké zástupce, tak by nebylo dostatek hlasů koalice, abysme ho prohlasovali, takže podle mého je korektní tady
poděkovat opozici, že ten rozpočet na finančním výboru prošel i hlasy opozice, což jsem považoval za fér,
aby tady od nás zaznělo, protože je to důležitý materiál a vážím si toho. -Děkuju, já taky děkuji ještě tedy,
promiňte, budu chviličku pokračovat. Chtěl jsem poděkovat paní docentce kozlové za dvě věci osobně,
a to je domov Petra mačková, že se pokračuje, samozřejmě pokračuje v té investici,
která je tam otevřená a je tam 32 000 000 pro příští rok, samozřejmě i neinvestiční příspěvek, Lnáře,
jak upozornil pan náměstek Hajdušek, tak i zastupitelé tady mohou vidět,
že byť jsou naplánovány investiční akce třeba v objemu pěti miliard, tak spousta oprav,
které my máme v rozpočtu za neinvestiční výdaje, ale de facto investicí jsou, tak jsou tam naplánované,
a to je například právě ten neinvestiční příspěvek na, za za takže za to oboje děkuji, osobně také děkuji
za to, že se pokračuje ve vltavské cyklostezce jak úsek Lipna za 65 000 000, tak 50 000 000.
Krumlov pokračování dál. A teď po té chvále bych tady měl asi dvě otázky, na které by jsem se chtěl doptat,
a to jsou otázky na Trocnov, protože v rozpočtu je vidět, že se pokračuje v druhé etapě v příštím roce,
která je naplánovaná. Já jsem si tak zběžně prošel, kolik nás už vlastně Jan Žižka stál?
On samozřejmě, jak je uvedeno ve filmu, tak byl to největší vojevůdce. Ale těch, chci se zeptat,
jestli těch 130 000 000, který se plánují vložit vlastně do Trocnova, tak je konečných,
nebo jestli tam máme ještě nějaké problémy spojené, který jsme to tady řešili, spoustu zastupitelstev,
parkování, odlesnění plochy a mnoho dalších věcí, tak jestli lze říci, že tato částka už je konečná,
samozřejmě je to rozpočtové krytí, není to vysoutěžená akce, ale jestli se ještě plánuje
do Trocnova dále něco investovat, protože v příštím roce, jestli se nepletu, tak je výročí 600 let Jana Žižky
a myslím, že na to také jako Jihočeský kraj přispíváme, tuším, 800 000. Přispívali jsme na film,
přispívali jsme už na tu první etapu, takže to je první věc, která se týká Trocnova,
aby se nám ten cestovní ruch také trochu vracel a druhá záležitost, na kterou se zeptám, tak je letiště,
ale neberte to, prosím, nějak pejorativně, chci se jenom doptat na čísla, protože letiště v tom
návrhu rozpočtu, který je předložen, je zmíněno několikrát a jedná se tam samozřejmě
o 75 000 000 na provoz, to je jasný, to jsme probírali několikrát, to je za mě v pořádku.
Pokračuje se prostě v tom, aby letiště létalo a je to přání koalice, aby to takto bylo to legitimní
politický bod. Dále je tam zmíněný investiční příspěvek 35 000 000, který jsem si pročítal, ten rozpočet,
tak jsem se vlastně úplně nedočetl přesně, co v těch 35, milionech je. Tak to by byla má otázka,
co je tam potřeba za investovat v příštím roce v té výši 35 000 000 Kč. Dále, jestli jsem se správně díval,
tak je tam nějaké právní poradenství, 860 000 je tam samozřejmě, nově se musí hradit Plané
a obcím za to hlukové pásmo nějakých 800, 850 000, ale pak jsou tam ještě dvě věci a ty se týkají,
jedna je na položce kancelář hejtmana 01, tam jsou 4 miliony Kč a je tam pouze napsáno aktivity
spojené s letištěm. Tak jenom, co si člověk vlastně pod tím má představit. Druhá záležitost se ještě týká
odboru územního rozvoje, kde je, jestli se nepletu, a potřeboval bych to potvrdit,
vyčleněno 20 000 000 Kč na územní rozvoj letiště. Takže mě to zhruba vychází a jak říkám, prosím,
neberme to politicky špatně, jenom čistě ekonomicky mě to čistě vychází, že zhruba nějakých 130,
140 000 000 prostě do toho letiště v příštím roce půjde. Rád bych jenom tyto tři položky tedy měl zpřesněné
35 000 000. Investice, 4 miliony, kancelář hejtmana, 20 000 000 územní rozvoj, o co konkrétně se,
o co konkrétně se jedná a pokud by na závěr po Trocnově a letišti mohl jenom pan hejtman říci,
jak říkal pan Hajdušek, že ví o všech investičních akcích. Tak my jsme se i o politicky osobně
bavili o blokádě jednoho občana, právě toho jižního okruhu v Táboře,
tak jestli je tam nějaký postup vlastně v tom obchvatu tábora, tak za to budu rád a viděl jsem,
že rozpočtově je tam, tuším, 40 000 000 teďko.
Děkuji -Já děkuju za ty dotazy. Všechny zodpovíme. Jirkov chceš teď? Anebo odpovíme?
A pak.
Jo dobrý. Tak pojď, tak pojď, ty úplně v pohodě, dobrý a my odpovíme, Pepo, potom, jo?
Jestli teda může. Tak Jirko.
-Já nechci zdržovat. Vážený pane hejtmane, dámy a pánové,
já jsem říkal Pepovi před chvílí tady kolegovi jímu, že to trvá vždycky tak dlouho, ta debata, že když vás něco
nadzdvihne, tak než se k tomu dostanete, tak už to zas vyprchá, jo, tak já teda trošku jsem
to chtěl odlehčit, já vůbec nemám v úmyslu teďko tady nikoho tepát za to, jak je všechno špatně a nebudu pro
to hlasovat a podobně. Vůbec ne, já jako řeknu trošku smířlivě, to samý, co jsem říkal
vlastně loni ve stejný situaci, mluvím teda sám za sebe, nezastan každý zastupitel, ať se rozhodne, jak chce,
ale já návrh rozpočtu jako takový podpořím, já jsem samozřejmě jako letitý starosta, vím,
že když děláme rozpočet, že to není jednoduchý a že ta Hromádka těch peněz je nějak velká,
daňový příjmy jsou, nějaký výdaje jsou taky nějak naplánovaný, my vždycky jenom trošku nazdvihne,
když pan Hajdušek a ona ho nechci nějak za to tepat, každý máme nějaký styl vyjadřování a ten můj taky nemusí
každýmu sedět, ale ono vždycky nezapomene zmínit, jak je ten kraj strašně jako hodnej,
že vůbec nějaký peníze rozdává na dotacích, přitom by jako nemusel. To já si úplně nemyslím,
já si myslím, že každý samosprávní celek nebo územně samosprávní celek má tady tu funkci podporovat,
regulovat nějakým způsobem jako pomáhat některým aktivitám a svědomí nebo, nebo oblastem v tom svým území.
A já jsem rád, že to historicky vždycky dělal a dělá to dál a doufám, že i bude to dělat dál Jihočeský kraj,
takže já si úplně nemyslím, že by to jako dělat nemusel. Já teďko parafrázuju, necituju vás, pane kolego,
úplně přesně a vy říkám, ani vás nechci nějak štvát, neberte to nějak jako útočně, ale jestli mě vždycky něco
hrozně vadí, tak když jako někdo zmiňuje, a vy jste to řekl něco v tom smyslu, když jste komentoval
daňový příjmy obecně, jak vlastně ty samosprávy i u těch obcí, jako mají ty daňový příjmy vlastně dobrý,
jak je to v tom rodu všechno dobrý a jak ty peníze prostě ty obce mají a jak mají, v podstatě z toho vyplývá,
jaký mají jako rezervy a jak jsou jakoby bohatý. Já teďko parafrázuju, prosím vás,
jo, za, za za slovo, ale už jsem to zaslechl poněkolikátý a nejenom od vás tedy a musím se k tomu
veřejně vyjádřit jako starosta jednoho malinkýho města tady v jižních Čechách a mně to opravdu vadí,
protože já neznám žádnou obec malou, ani velkou, ani město, ani Statutární město, kterýmu by přebývaly
peníze, prostě neznám. Já si nemyslím, že daňový příjmy, já vím, že jsou nějaký možnosti, že stát je jedna velká
hromada peněz a musí se to nějak rozdělit a můžou na to být různý názory, ale neznám žádný takovýhle
samosprávný celek, kterýmu by zbývaly peníze takzvaně do polštáře. Pokud někdo ty peníze náhodou ušetří
v uvozovkách, tak jenom odloží nějaký výdaje pro to, aby potom mohl udělat něco, co opravdu potřebuje v tom
územně správním celku. Já si myslím, že takový ty excesy, jako když si někdo, já nevím, před 20 lety budoval
akvapark, který ho potom na základě dalšího provozního, provozní nějaký budoucnosti zlikvidoval finančně,
anebo to najednou zjistili zastupitel, že na to nemají tyhlety excesy, který tady ty chyby,
ty dětský nemoci těch samospráv před 20, 15, 10 lety, ty už máme dávno všichni za sebou.
My jsme se jim teda vlišovi vyhli úplně, ale pořád si myslím, že dneska jsme v situaci,
kdy se bez nějaký podpory třeba kraje, ty obce těžko obejdou u některých investic a já jsem rád,
že ta podpora trvá a zároveň chci jenom zopakovat a už ukončí, že spousta samospráv,
pokud něco v uvozovkách, ušetří, tak to ušetří jenom proto, aby mohla udělat nějakou významnější
investici a zároveň neomezovat nějaký další nezbytný podpory spolkům a dalším činnostem v jiných oblastech.
To znamená, já si opravdu nemyslím a nechci, aby politici takto mluvili, protože to je podle
mě nezodpovědný, že obce mají hodně peněz nebo samosprávy mají hodně peněz, nebo že mají dostatek peněz.
Nikdy to tak nebylo a podle mě to tak nikdy nebude. Jasně. Žijeme v lepších časech, než žili naši předci.
To určitě, to celá společnost, to víme, co se týká toho komfortu, v kterým žijeme,
ale pořád si myslím, že ty nároky i obyvatel na to, co je dneska běžný a standardní,
mít jako občanskou vybavenost, jak má vypadat ulice, jak má být zajištěná doprava, jak má být, já nevím,
vybavená škola, to všechno je tak dneska náročný a posunutí, že žádný samosprávy peníze nezbývají,
takže jsem chtěl jenom trošku na to upozornit, ale nechtěl jsem, aby to vyznělo jako nějaký konflikt.
Co se týká rozpočtu, plně respektuju právo koalice, aby si sama rozhodla, v uvozovkách, sama rozhodla o tom,
je to samozřejmě na nás všech, ale aby si sama jako nastavila ten návrh rozpočtu podle
svých priorit a podle svého uvážení. A já tam neshledávám nic, co by mě úplně jakoby drásalo.
Naopak třeba, co se týká dopravy, tak jsem rád, že na dopravu je v rozpočtu nějakých skoro šest miliard
korun, přičemž jenom dvě miliardy korun nebo ne jenom, ale dvě miliardy korun jdou právě na dopravní obslužnost,
jo, to je pro mě dobrý signál, protože si myslím, že veřejná doprava je samozřejmě pro spoustu lidí
v Jihočeském kraji a nejenom v jihočeským kraji taková jistota, kterou prostě potřebujou životu a jsem rád,
že se jako neškrtí nebo neomezuje dopravní obslužnost, takže za mě, já rozpočet podpořím, jenom bych byl rád
a pan kolega Hajdůšek si na to dával trošku pozor, jestli to teda samozřejmě chce, nebo nechci akceptovat
i na něm, ale byl bych rád, kdyby trošku kolegiálně, anebo jako trošku jako podpořil i ty místní samosprávy
v tom, že opravdu není dobrý jako hlásat do světa, že máme peněz nazbyt, nemáme peněz nazbyt,
ale rozpočet si nemyslím, že by byl sestavenený špatně. Díky. -Tak my děkujeme především za tu,
za tu racionální pochvalu a nebudeme se pouštět do nějakých složitých politických rozborů.
Ty makročísla se samozřejmě dá na ně koukat z různých pohledů.
Tak Pavel Hroch, odpověď na Trocnov.
-Tak já děkuju za tento dotaz, je vidět, že Trocnov je velmi kvalitní místo pro rozvoj
cestovního ruchu a já jsem strašně rád, že jsme mohli dokončit tu jednu z prvních částí,
a to je archeoskanzen, samozřejmě dílo se povedlo a k tomu samozřejmě budou přispívat i další investice,
ta investice, která je tady naplánovaná, se skládá ze dvou věcí, a to je návštěvnické centrum
a infrastruktura. Třeba parkování a ta parkovací plocha je teda v nějakých částech,
kde jsme museli dlouho jednat s Lesy ČR a musím říct, že jsem velmi rád, že se nám povedla uskutečnit
směna od Lesů ČR, což se moc často nestává.
My jsme jednali i v programu ITI České Budějovice a tady máme přislíbeno ve dvou částech po 30 milionech,
tudíž 60 000 000 bysme chtěli čerpat z ITI právě na
tuto část a 21. 12. což je příští týden, ve čtvrtek, bude probíhat první část,
a to je soutěž na návštěvnické centrum a následně potom přijde i ta infrastruktura.
K tomu musím říct, že 130 000 000, které jsme sem dali, je odhad podle projektové dokumentace.
-Čili návštěvnický centrum a, a parkování. No, a já se teď dodám ještě přednost kolegům
a pak vám řeknu to letiště, ať do toho nevstupuju. Pan kolega Leština dnes odhlásil Tomáš Hajdušek.
-Panu kolegu Švecovi. Děkuju za to, že nám rozpočet podpoří, toho si samozřejmě velice vážím,
pokud se jednalo o moje vyjádření, adresu toho, kolik
samosprávy, finančních prostředků, jak se říkal, že to je můj názor, který si s dovolením ponechám,
protože mám možnost to vidět jak z úrovně třeba našich Katovic, kde se už od roku 98 zastupitelstvu,
tak teďko v úrovni krajského radního, který má na starosti finance Jihočeského kraje a chápu,
že mám na to máme rozdílný názor. Já jenom vycházím z čísel, a když jsem si teďko
v rychlosti našel, tak v roce 2013 měly samosprávy na svých běžných účtech 139 miliard korun a v roce
2022 to bylo 333 miliard korun, to znamená, že hotový finanční prostředky těch samospráv jako celek
se téměř ztrojnásobily, to znamená, že kdyby to bylo tak, jak vy říkáte a logicky někde to tak je,
že si šetřím a pak udělám velkou investici, tak už 10 let ty samosprávy nedělají nic jiného,
než šetříte na velký investice, ale to jsou čísla, znovu říkám, tohle to asi není meritem tý dnešní debaty,
jenom jsem chtěl říct, na základě jakýých údajů já říkám, svoje soukromý názory mám.
Je podložený makkročísly a honám si je ponechat.
-Tak vždycky to bude mít míru subjektivity. To je při řadě politických jednání se svazem měst a obcí,
asociací krajů a další vidět i mezi hejtmany máme každý na rozpočty jiný pohled.
Díky za tu korektní debatu vás obou. Honza Váňa.
-Dobré dopoledne, pane hejtmane, kolegyně, kolegové, já jednu nebo dvě věty vystoupení pana kolegy Švece zlišován.
Já si myslím, že to, co tady říká pan Hajdušek, je objektivní pravda, ono to sice jeho názor,
ale když si vzpomenu, když jsem končil jako starosta v roce 2010, tak jsme měli daňové příjmy 99 000 000.
Dneska máme dvojnásobné, takže ty, a že těch peněz pořád málo, tomu rozumím. To, když se mě zeptal,
jestli je to dost, tak řeknu, že je to málo, ale objektivní pravda je to, že ty příjmy rostou,
to je jedna věc, druhá věc, sestavování rozpočtu, je to vždycky takové balancování, ale je to o tom pohledu
a vlastně nastavit poměr mezi běžnými výdaji a kapitálovými výdaji a jestliže se budeme chovat trošku
velkoryse v těch běžných výdajích, no, tak potom na ty kapitálové výdaje nám z toho sběrá méně,
o tom není pochyb a cesta, jak snižovat běžné výdaje, to si myslím, že nám ukazuje tady pan hejtman na kraji,
kdy se snižují počty úředníků. Já myslím, že v Třeboni jsme snížili počet ze 112 na 101.
Láká mě také stovka, že bychom to o těch více jak 10 % snížili, takže to ovlivňuje výši těch běžných výdajů,
krom jiného samozřejmě, a co se týká dotací kraje, zase musím souhlasit s panem hajdůškem, říkal to klassic,
nebudu jmenovat, že dotace, ďáblův nástroj a jedinou rozumnou dotaci, kterou já od kraje považuji,
je dotace z krajského investičního fondu, protože to je do investic, to je do toho rozvoje kraje
a myslím si, že by bylo užitečné tu, té dotace možná zdvojnásobit.
Já už se do toho hodně přimlouval, než to dávat na různé festivaly, tancovačky a podobně,
tak tohle to je rozhodně užitečnější využití. Děkuju a už, už dál nebudu nic komentovat.
-Tak my taky děkujeme a já se teď přejdu k tomu letišti, abych to vysvětlil. Ty položky správně popsal pan kolega
Soumar, jsou, řekněme, jakoby
věcně a logicky oddělené, některé se týkají provozu letiště, a to je těch 75 000 000 na provoz.
Druhé jsou investiční, které jsou vynucené tím, jestli chceme dostat to letiště do situace,
že je schopno odbavit více letadel, pokud to chceme, tak v té chvíli musíme použít těch 35 000 000 Kč,
které už tím, že se letiště dostalo do tohohle módu, lítá se sem, tak už se nevyhneme něčemu,
co jsme dlouhodobě odkládali, a to je nákup hasičské cisterny,
která tam historicky nebyla. A proto, že se tam nelítalo, tak jsme to snášeli a pořád jsme to odkládali.
Teď už se tomu nevyhneme, k tomu musíme dokoupit druhý rentgen, protože to letiště má jenom jeden rentgen,
to znamená, když se tam dají kufry, tak se za tou přepážkou sjedou všechny do jednoho.
Já jsem o tom mluvil na semináři o letišti a je to, nás limituje v tom, že my jsme schopni za dvě hodiny
odbavit jenom jedno letadlo, protože potřebujeme, aby se nám tam mohli potkat dvě letadla,
bez toho nezvýšíme počet odletů, tak musíme koupit druhý rentgen, musíme tam udělat lehké stavební úpravy,
a to je všechno v těch 30, 5 milionech, včetně druhých nástupních
schodů, které musí být přivezeny prostě k tomu druhému letadlu, pokud se rozhodneme,
že to investovat nechceme, pak se nikdy nejsme schopni dostat do situace,
že bysme odbavovali více letů v průběhu jednoho dne a samozřejmě v té chvíli začínáme mít dlouhodobý
problém s tím příjmem, protože příjmem vždycky definovaném počtem přistávacích letadel,
čili jedna věc je provozní příspěvek, druhá je ta investiční. Pak jste zmiňoval u mě
na kanceláři hejtmana 4 miliony, ty jsme v letošním roce využívali na to,
že jsme vedli marketingovou komunikaci ve smyslu podpory s těmi cestovními kancelářemi.
Příští rok už to nechceme podstupovat, ale máme tam 4 miliony alokované na to,
aby my jsme jako jihočeské letiště sami pracovali na nějakém marketingu, jestli je budeme čerpat,
nebo nebudeme, je to do určité míry úvaha a částka, kterou jsme převzali z loňského roku, myslím si,
že se vyčerpat nemusí, protože zatím se zdá, že ten zájem je tak velký, že možná nebude potřeba.
Já jsem teď mluvil s panem hejtmanem Karlovarského kraje, oni už mají 10 letů za týden, mají tam jednu přímou linku
do Tel Avivu, o čemž já teda silně pochybuju, že bude funkční, ale myslím, že v tom jihočeské letiště
má fungovat a profitovat. A potom jste zmiňoval peníze, které jsou další, jsou na odboru regionálního rozvoje
a ty se netýkají letiště jako letiště, ale týkají se letiště jako areálu, protože všechny ty rozvojové plochy,
které tam jsou, abychom dokázali na ně přivést další firmy, tak jsme nechali zpracovat vlastně studii,
jak by se to letiště zjednodušeně pro zastupitele mělo rozparcelovat a zasíťovávat tak,
abysme už měli připravené pozemky, takže těch 20 000 000 Kč je právě na práci s těmi pozemky kolem a fakticky
vlastně nesouvisí s tím, jestli se na letišti létá nebo nelétá, to, že se na něj létá, souvisí s tím,
že ty pozemky jsou atraktivnější atd. ale těch 20 000 000 Kč je investice do toho území.
My jsme si nechali zpracovat nějaký odhad na to, kolik by stály bourací práce třeba v těch
částech, které se týkají toho areálu kasáren, jestli si pamatujete, která nakoupila minulá koalice a
je to dneska věc, která je v nějakých desítkách milionů korun, pokud bysme to ale zbourali,
tak získáváme jedny z nejlokrativnějších pozemků, takže těch 20 000 000 Kč je na řešení, řekněme,
toho území z pohledu zasíťování a přípravy pro obsazení. Snad jsem popsal takhle všechno. 760 000 Kč je tam
na přehodnocení dráhy, protože my máme starý posudek na dráhu, který definoval nějaký počty přistání a teď jsme
ho museli zaktualizovat po téhle té sezóně, protože tak, jak je nastaven, by nám neumožňoval počty navyšování letů.
Takže to je částka na odborný posudek. Jestli takhle to stačí k letišti,
tak přejdu k tomu táboru. Je tam poslední jeden zemědělec, který nesouhlasí s prodejem,
já jsem tam za ním vyrazil, absolvovali jsme situaci, kdy on mě tam vozil potom Táborsku.
Víceméně pán, kterej je prostě mentálně zafixovaný, že tam ta silnice bejt nemá a moc se to nedá zlomit.
Po tři čtvrtě hodině v autě už jsem ho poprosil, jestli by mě vysadil, protože jestli si myslí,
že mě z toho auta vyadí a já jsem přijdu a řeknu, že to stavět nebudem, že to prostě není možný,
že jsem se ho spíš snažil přesvědčit, jestli bysme neměli udělat dohodu,
protože pro něj vyvlastnění je ekonomicky méně výhodné než to vykoupit. Ten rozdíl je tam poměrně zásadní,
teď tedy probíhá vyvlastňovací řízení, probíhá na Vysočině, protože my vyvlastňovat nemůžeme,
protože jsme systémově podjatí, protože my to stavíme, vždycky to musí dělat kraj.
Vedle nás. Zprávy od kolegů z Vysočiny, že tam pán dojel se svým právníkem a že to bylo pro
ně i dost neobvyklé setkání, které dlouho neviděli. Nutno říct, že ten právník byl i u toho,
kdy já jsem se setkal s tím pánem a bavili jsme se o tady silnici a musím, žije mě ten právník vlastně jako ukázal,
jak je to dneska složitý a tu příhodu tady použiju, protože já jí jako říkám, abysme všichni pochopili,
protože ten právník napsal odvolání na kraji Vysočina, že oni jsou taky podjatý a já, když jsem se ho ptal,
jako z čeho, tak usoudil, tak on mi řekl, že na to používají klasickou formulku,
že já jsem předseda Asociace krajů a tím pádem jsou mi podřízený vlastně všechny stavební úřady
ve všech krajích po celé republice a tohle vlastně ten právník jako radí tomu pánovi.
Takže neumím vůbec odhadnout, jak to bude dlouho trvat a kam až budou ochotni vlastně jít.
To vyvlastnění velmi pravděpodobně proběhne, protože k tomu má Vysočina všechny podklady.
Jak moc budou chodit k soudům, nebo nevím, prostě ta stavba bude, jenom je blbý,
že teď my už úplně neumíme garantovat, 40 000 000 jsme si tam dali, protože pořád v optimistickém
scénáři počítáme, že by se v polovině roku dalo začít soutěžit. Jestli se to povede,
nebo nepovede. To vám teď, Pepo, neumím prostě říct. Takhle realita.
-Děkuju za odpovědi. Možná bych se ještě doptal na jednu věc.
Čističkou odpadních vod na odboru dopravy a silničního hospodářství je v rámci staveb letiště,
čovka 3 miliony rozpočtová alokace. Tak jenom jako takový poslední dodatek k tomu letišti,
jak to tam vypadá s tou čističkou odpadních vod, jestli je to na realizaci projektu, dokumentu.
-Ta už je zrealizovaná, je funkční. V téhle té chvíli hledáme provozovatelé,
ta částka je tam z mého pohledu spíše
na ten provoz. Tomáši, předpokládám, že to je v rámci toho, že my jsme tam vybudovali čističku
a teď ji musíme napojit na řád tady v Českých Budějovicích a budeme dělat soutěž na to,
kdo by nám vlastně tohle to provozoval, buďto můžeme provozovat sami, nebo na to udělat koncesní
smlouvu se společností, jako je třeba Čevak nebo jako nějaká jiná, která provozuje vodovody někde
v Jihočeském kraji. Po analýze odboru dopravy jsme se rozhodli proto, že to má být koncese,
ale to koncesní řízení ještě neproběhlo a ta částka je tam na to.
Tak jo. Pokud takhle všechny dotazy zodpovězeny, tak můžeme přistoupit k hlasování a můžeme tedy hlasovat.
Ještě? Pan kolega Leština, omlouvám se.
-Děkuju za slovo, kolegyně, kolegové,
já jsem nechtěl zasahovat do té debaty, já jsem jenom chtěl trošku navázat na pana goleru Švece,
na to, co říkal, mě inspiroval k tomu, jak vysvětlit to hlasování, on říkal, že plně respektuje to,
jak, že koalice si to nastaví, jak chce, to já plně respektuji taky, ale samozřejmě
my jsme nebyli součástí toho
nastavování těch priorit, my
neznáme přesně to pozadí, jak byly ty jednotlivé položky, položky sestaveny a ten dojem, který z toho je,
z toho materiálu, jak mě byl předložen v těch gescích, kterým já se věnuju, by bylo, že bych to asi pravděpodobně
zkoušel směřovat trochu jinak. To je na vysvětlení toho tlačítka, který teďka zmáčnu,
ale jako každý rok je to vždycky úvaha, do který vstupuje spousta proměnných, není to celkový ekonomický,
celková ekonomická rozvaha, je to
velká spousta jednotlivých položek a je to nějaké vyjádření našich programových priorit.
-Děkuju za mě úplně legitimní politické rozhodnutí, děkuju za tu korektní debatu.
Ten materiál je v podstatě klíčovým materiálem a já velmi oceňuji, že se o něm prostě bavíme věcně,
byť na něj máme různý názory a fakt si myslím, že ta debata je tady strašně korektní.
My jsme se snažili s Tomášem všem klubům to vysvětlit a úplně respektuju,
že pak do toho detailu by tam třeba někdo radši viděl něco jiného, to je prostě o tom principu a teď to klidně
Vyjádřeme tím hlasováním, teda. Napřed hlasujme zvláště rozpočet a potom budeme hlasovat tady střednědobý výhled,
jo, tak prosím, připravme tedy hlasování k bodu číslo 11 a je to tedy rozpočet Jihočeského kraje pro rok 2024?
A prosím, hlasujme, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel.
Tak hlasování si myslím, že můžeme ukončit, je to 40 pro, šest proti.
Zdrželi se čtyři. Dámy a pánové, my děkujeme i za hlasy opozičních zastupitelů,
kteří usoudili, že ten rozpočet stojí za podporu a v téhle té chvíli pojďme na střednědobý výhled.
Pokud můžeme připravit hlasování, hlasujme, prosím, kdo je pro, kdo je proti a kdo se zdržel?
Hlasování, myslím, můžeme ukončit 41 pro, proti nikdo, nikdo se nezdržel. A opravdu, jo,
9 9. Já to viděl jako nulu, jo, 41 pro, 0 proti, devět se zdrželo. A pojďme v téhleté chvíli pokračovat.
Ještě bod Tomáše hajduška. Já bych možná dal krátkou pauzu, že bysme vyvětrali,
ono by to bezesporu stálo za to. A také byste měli jako zastupitelé možnost se vyjádřit novinářům,
případně k rozpočtu. Jo? Tak pojďme tenhle poslední bod a pak dáme 10 minut.
Pauzu, Tomáš.
Ono to píchneme tam. -Tak děkuji za slovo. V tomto bodě se vám předkládá několik návrhů
v souvislosti s krajským investičním fondem.
3 m, hele. V prvé řadě bychom měli odsouhlasit změnu statutu, a to tak, pardon, stávajících smluv,
a to tak, že u každé obce máte uvedeno, jakou změnu jde. Někde tu akci provedli za menší peníze,
než bylo předpokládáno, to znamená, žádají nás o změnu procentního podílu, obvykle ten procentní podíl
i tak nepřekročí částku 50 %, jak určuje náš statut. Ve dvou případech tam překročení částky dochází,
to znamená, v takových případech se ty peníze vrací.
Potom je to buď změna termínu zahájení, nebo dokončení díla.
V každém případě platí, že všechny akce zatím tak, jak byly pro rok 2023 schváleny a odsouhlaseny,
takže by měly být realizovány tak, jak bylo předpokládáno, to znamená, že by měly sloužit samozřejmě
Jihočechům a peníze by měly být smysluplně u vynaloženy, pak se tam předkládá změna statutu fondu,
která spočívá v tom, že v případě, aby bylo jasný, tak je tam drobný upřesnění, že v případě svazku měst
a obcí mohou tyto svazky měst a obcí žádat o poskytnutí dotace, a to výhradně na podporu výstavby
nebo rekonstrukce školského zařízení. To znamená, že pokud je nějaká škola
je nebo bude zřizována svazkem obcí, tak jí tam tím způsobem lze směřovat podporu z krajského
investičního fondu, a co je důležitý pro rok 2024, tak vyhlašujeme příjem žádostí, vyhlašujeme ho tak,
že dneska máme čtrnáctýho, pokud to projde zítra patnáctýho, bychom tu výzvu
zveřejnili a s žádostí bude možné podávat od 15. ledna. Do 19. února, což je důležité datum,
opakuji ještě jednou, od 15. ledna. Do 19. února. Do čtyř hodin. A vzhledem k tomu, že
tak, jak jsou naplánována jednání zastupitelstva, která budou v únoru a poté v dubnu, tak schvalování
příjemců pro rok 2024 by mělo proběhnout 25. dubna.
Zde na zastupitelstvu schvalujeme samozřejmě vzor smlouvy pro rok 2024,
který se v podstatě nijak neliší od roku 2023. A jenom vám dávám na vědomí, že rada kraje na svém
jednání 30. ledna. 2023 odsouhlasila složení hodnotící komise, které je stejné,
jako bylo v uplynulém roce, a každý zastupitelský klub v té hodnotící komisi má svého zástupce.
Konkrétní složení máte uvedeno v těch materiálech.
A já jenom na závěr uvedu,
že jsme zatím s fungováním krajského investičního fondu velice spokojení za ty dosavadní tři roky nám přišlo
celkem 215 žádostí, z toho 115 žádostí bylo uspokojeno, dotovaná částka zatím dosáhla za ty tři roky částky
630 000 000 Kč a celkové náklady projektů, které byly takto podpořeny, činí tři miliardy korun,
takže pokud k tomu přidáme 250 000 000 v letošním roce, tak se dostaneme na částku téměř jedné miliardy korun
s tím, že předpokládáme, že celkový náklady nebo celková částka těch projektů by mohla být čtyři miliardy korun.
-Tak já děkuju, pan kolega Soumar.
-Krátký dotaz, promiňte. Technického charakteru článek pět. A právě dobrovolný svazek obcí,
o kterém mluvil pan náměstek, rád bych se doptal, jestli se jedná o školská zařízení, která jsou v majetku,
nebo jsou zřizována dobrovolným svazkem obcí, respektive jak konkrétně si můžu vlastně představit,
proč tam tento bod byl přidán, tak co konkrétně z něho může být financováno.
-Tak Tomáš Hajdušek, pardon.
-Vysvětlím. My jsme v minulosti tady odsouhlasovali
individuální dotaci ve prospěch školy zřizované svazkem obcí. Diktáře, což byla
klasická rekonstrukce. Kdyby to byla škola obecní a zřizovatelem by byla pouze jedna obec,
tak by asi nebyl problém dát to do kifu a skifu by to bylo s jistotou nebo s pravděpodobností a ničící
s jistotou podpořeno. Takhle byl žadatelem svazek obcí, takže jsme šli formou individuální dotace.
Zatím je to jediná svazková škola na území Jihočeského kraje, ale byl založen svazek obcí základní škola Malše,
to znamená obce kolem a ve vidově,
obce kolemova a Roudný založili svazek obcí a plánujou výstavbu svazkové školy ve vově.
Ty náklady se odhadují na půl miliardy korun, oni samozřejmě shánět peníze, kde mohou a jeden ze zdrojů
peněz by mohl být právě krajský investiční fond. A aby bylo umožněno podpořit tuto uvažovanou nebo
zamýšlenou novou základní školu svazku, tak mimo jiné i proto byl rozšířen teda ten statut.
-Je to reakce na rychtáře a na reakce na nové vlastně jakoby výzvy, které, když jsme se setkávali ze starosty,
tak v podstatě se ukazuje, že v některých,
řekněme, lokalitách je pro ty obce výhodné se buď na školce, nebo na škole dohodnout a udělat to spolu.
A my to z toho kifu doteďka neuměli podpořit. Tak pan kolega Novák. -Jo, děkuju za slovo.
Mě spíš, nebo já bych se spíš chtěl zeptat, proč jsou tam vlastně jenom ty školský zařízení,
proč tam toho jako není víc, na co jako můžou žádat ty města, ale ty.
-V téhleté chvíli nám to přijde jako racionální na tohle, protože zatím nic jiného moc se netvoří,
pokud se ta situace na tom trhu, řekněme, mezi těma obcema jako objeví, tak to nějakým způsobem řešme.
V téhle té chvíli si myslíme, že ten Kyjev by měl být nástrojem,
kterým dostáváme do toho území podporu pro maximální počty projektů, který potřebujeme.
Zatím jsem nezaznamenal nic, řekněme, z pohledu, co by nám zdálo, že v tom území chybí.
A svazky obcí, měst a obcí jsou v téhleté chvíli připraveni to řešit a potřebují na to větší objem peněz,
který odpovídají kyfu. Nevím o ničem takovým. Právě proto reagujeme na situaci Dehtáře a nově
vznikajících debat o to, které svazky mají dělat nějakou školu nebo školku. Neslyšel jsem, že by se nějak svazky
zabývaly něčím jiným. Zatím. Jo, takhle stačí?
-Děkuju, jenom jsem se chtěl zeptat. Takže jestli to správně chápu,
pokud by se prostě někdo ozval, nebylo by to školství, dávalo by to smysl, tak je tady nějaká ochota
to případně podpořit nesystémově a pak to tam přidat. Jestli jsem vás pochopil správně.
-Ta debata je o tom, že bysme do budoucna měli dávat do toho kyfu všechny věci,
který odpovídají potřebě toho území. Zatím jsme shledali u svazku měst a obcí ve školských zařízeních,
a pokud by se někde objevila potřeba jiná, tak o ní společně diskutujme a hledejme tu.
Cestu, jo? Tak pokud všechno. Pojďme tedy připravit hlasování a hlasujme o bodu číslo
13, kdo je, prosím, pro, kdo je proti a kdo se zdržel
a než skončí hlasování. Já jsem se díval na hodinky, ono je 12 hodin, já možná navrhuju, kolegové,
kdybysme tuhle pauzu už teda spojili rovnou s obědem, protože stejně nejsme schopni to úplně jako do oběda
projet, tak teď bych navrhnul, že bysme si dali, pokud by stačila půlhodina, byli bysme se schopni tady
sejít 12. 35, tak pak už zase věřím, že zrychlíme, že bysme to projeli.
Takže já teď vyhlásím 47 pro, proti nikdo, jeden se zdržel.
Navážeme na to, prosím, tedy pauzou na oběd, poprosím, když tu ve 12:35 budete všichni zpátky.
Potom věřím, že už zrychlíme, a věřím, že někde kolem druhé hodiny bychom byli schopni zasedání
zastupitelstva ukončovat.